פדגוגיה של שחרור
הסבר כללי
בשיעור זה נבחן את הכלים העומדים לרשותן של קבוצות אוכלוסייה שונות על מנת לשנות את מעמדן בחברה. השיעור מציע דרכי פעולה בכלים השייכים באופן מסורתי לקבוצה השלטת (כסף, השכלה ומעמד), מבלי לוותר על הכלים הקיימים בידי הקבוצה המוחלשת (מסורת ואחריות חברתית). היכולת להכיר בכלים אלה באמצעות החינוך ולהשתמש בהם, הופכת אותם למקורות של כוח בפעולה לשינוי חברתי. השיעור משלב בין מקורות יהודיים מן המדרש והתלמוד לבין תאוריה מודרנית בחינוך של פאולו פריירה. 
הצעת פתיחה
בשיעור זה נבחן סוגיות של שוויון וצדק במערכת החינוך. במהלך השיעור ננסה לבחון באיזה אופן מערכת החינוך היא חלק מן המבנה החברתי הכולל, ומהם יחסי הגומלין בין המערכת החינוכית והמערכת החברתית. נפתח בלימוד המדרש על רבי ינאי והאורח - בחברותות או בקריאה מודרכת.
שתי הדמויות במדרש מייצגות שני מעמדות בחברה: רבי ינאי מייצג את המעמד הגבוה, בעל ההשכלה והממון; והאורח (שאיננו יודעים את שמו) מייצג את המעמד חסר ההשכלה, שתרבותו אינה נחשבת והוא אינו זוכה לכבוד. לבושו המהודר ומראהו החיצוני מרשימים את רבי ינאי, והוא מזמין אותו להתארח בביתו, ככל הנראה בציפייה למפגש אינטלקטואלי מעניין. במהלך הארוחה מגלה רבי ינאי שאורחו אינו תלמיד חכם כפי שחשב, והוא מתנהג כמי שמעמדו מקנה לו זכות להעליב את אורחו. האורח מעמיד את רבי ינאי במקומו על ידי ערעור עצם הזכות שרבי ינאי לקח לעצמו. הוא טוען שהתורה היא ירושה שניתנה לכולם במעמד הר סיני; מי שלומד אותה אינו זוכה בה יותר ממי שאינו לומד, ולכן אין לר' ינאי הזכות לנהוג כאילו יש לו בלעדיות עליה. רבי ינאי ממשיך לחוש עליונות על אורחו ומנסה להבין כיצד זכה אדם זה לאכול על שולחנו. סיפורו של האורח על הערכים המנחים אותו בחייו, גורם לרבי ינאי להבין שקיימות אמות מידה שונות למעמד, ואכן הירושה שקיבלו שניהם בשווה מורכבת מלימוד ומידע אך לא פחות (ואולי אף יותר) מהתנהגות מוסרית, דרך ארץ וערכים של צדק ושוויון. 
ההשלכות של מדרש זה לימינו הן לא רק בהבנת ההשתייכות המעמדית של כל דמות, אלא גם בהבנת הזיקות שבין המעמדות השונים ויחסי הכוח ביניהם.   
לאחר הלימוד בחברותא, נתכנס לאסיף ונדון בסיפור. רבי ינאי מייצג את הקבוצה שמחזיקה בידע ובהשכלה - כלים המאפשרים גם בימינו כוח רב ונגישות גבוהה יותר למשאבים. האורח מייצג את הקבוצה הנמוכה מבחינה חברתית, הנתפסת על ידי החזקים כ"נחותה" מהם, גם מבחינה תרבותית ואנושית. 
•	אילו מקבילות ניתן למצוא בחברה שלנו לערכים, להשקפות ולגישות שמייצגת כל דמות בסיפור?
שאלה זו מכוונת את הלומדים לבחון את ההשלכות של הטקסט על ימינו. הדיון יכול לגעת בנקודות הבאות: כיצד מושפעת החברה מקיומה של אליטה משכילה, שמבטלת ערכים של קבוצות אחרות ואינה מאפשרת להם לבוא לידי ביטוי? כיצד מתייחסת הקבוצה המוחלשת לערכיה שלה כתוצאה מיחסה של הקבוצה החזקה?       

הצעה לפעילות בעקבות הלימוד וכהכנה לתאוריה של פרירה:
כאמור, הסיפור על רבי ינאי ואורחו מייצג מפגש בין שתי קבוצות חברתיות שונות, ומשקף את יחסי הכוח בין קבוצות אלה. כעת נתנסה בתרגיל ביחסי הכוחות בתוך קבוצת לומדים: המשתתפים מתחלקים לארבע קבוצות קטנות. כל קבוצה מתיישבת סביב שולחן עבודה ומקבלת דף משימה זהה (המופיע בסוף קובץ דפי המקורות), וכלים לביצוע המשימה. במשך כל המשימה ואף בסיומה אסור לקבוצות ליצור קשר זו עם זו. 
המשימה פשוטה וזהה - ליצור בתוך חמש דקות ריבוע ובו חמישה עיגולים זהים וסביבו מסגרת צבעונית - ואולם הכלים הניתנים לכל קבוצה אינם זהים והם שיוצרים את ההבדל: קבוצה א  מקבלת נייר לבן, מספריים, מדבקות עגולות, מדבקות צבעוניות, סרגל, עפרונות; קבוצה ב מקבלת נייר לבן, מספריים, מדבקות עגולות, עפרונות; קבוצה ג מקבלת מספריים, מדבקות עגולות, סרגל, עפרונות; וקבוצה ד מקבלת רק נייר לבן, סרגל ועפרונות.
המשתתפים יודעים שהמשימה זהה, ומניחים שגם הכלים שניתנו להם זהים בשאר הקבוצות, ועל כן, הקבוצה שמקבלת את כל הכלים ומבצעת את המשימה בקלות, אינה מבינה מדוע הקבוצות האחרות אינן מצליחות להשלים את המשימה. ואילו הקבוצות שלא קיבלו את כל הכלים לא מבינות מדוע לוקח להן זמן רב כדי להשלים, אם בכלל, את המשימה שאחרים סיימו בקלות. חשוב להקפיד במשך כל התרגיל ובסיומו שלא תהיה תקשורת בין הקבוצות. 
בתום הפעילות מציגה כל קבוצה את התוצאה שלה, ועונה על השאלות הבאות: 
•	האם הצלחתם לעמוד במשימה? האם הכלים שקיבלתם הספיקו לכם?
•	מה הגורמים החברתיים לעובדה שיש בכיתה ילדים "חזקים" וילדים "חלשים"?
התרגיל נועד להמחיש את המתרחש בבתי הספר. בכיתות רבות נדרשים התלמידים לבצע משימות זהות, אך הכלים העומדים לרשותם אינם זהים, ועל כן הם מקבלים תווית של 'מחוסרי יכולת'. השאלה שעלינו לבדוק מנקודת מבט ביקורתית היא, מהם הגורמים האמיתיים היוצרים מצב זה של חוסר שוויון בכיתה. 
פאולו פריירה טען כי המציאות הבית ספרית משכפלת את יחסי  הכוחות בחברה. הקבוצה השלטת מעוניינת להנציח את הסדר הקיים לטובת האינטרסים שלה, ולכן המערכת בנויה כך שילדים משכבות מוחלשות נשארים במעמדם והסדר החברתי נשמר. במילים אחרות: החינוך הוא מעשה פוליטי. אנשי חינוך המכירים בכך ומעוניינים לשנות את המציאות הפוליטית, צריכים לשנות מן היסוד את דרכי החינוך וההוראה.
כדי להכיר טוב יותר את פריירה והשינוי שהוא חולל בתפיסת החינוך, נקרא את סיפורו של המחנך מדרום אמריקה, מתוך דף המקורות השני.
לאחר הקריאה נדון בשאלות הבאות בקבוצה:
•	פריירה זיהה שהכלי הראשוני להענקת כוח לבני המעמד הנמוך בברזיל הוא קריאה וכתיבה. אילו כלים יכולים להעניק כוח לקבוצות שאינן משופעות בחברה שלנו היום? 
•	אילו כלים יש לאותן קבוצות, שיכולים להוות בעבורן מקור של כוח במאבק לשוויון חברתי (בדומה לדרך ארץ של אורחו של רבי ינאי)? 
פריירה הבין שהדרך העיקרית לצמצום חוסר השוויון החברתי היא במתן כלים להשגת כוח לכל המעמדות. בסיפורו, הגדרת המטרה והכלי להשגתה ברורים - המטרה היא מימוש זכות הבחירה הדמוקרטית לבני המעמד הנמוך; הכלי: ידיעת קרוא וכתוב. ללא יכולת זו לא ניתן היה לבחור לפרלמנט בברזיל באותם ימים, ועל כן לא הייתה לאנאלפביתים היכולת לשנות את מעמדם החברתי. 
כיום החברה והתקופה שונות במקצת, ובהתאם לכך גם המטרות והכלים להשגתן משתנים, אך העיקרון של פריירה עדיין תקף: פריירה זיהה את החינוך כזירה המרכזית לרכישת כלים שיקדמו שוויון, ועל כן גם בחברה שלנו, החינוך הוא הזירה המרכזית לפעולה. השגת שוויון על ידי מתן כוח למעמד הנמוך, אינה מחייבת לתת למעמד הנמוך כלים זהים לאלה של המעמד הגבוה; ייתכן שהכלים העומדים לרשותם, כמו מסורת, דרך ארץ, או מחויבות חברתית, יכולים לאפשר להם להגיע למקורות הכוח והמשאבים ולפרוץ את המעגלים. כפי שהאורח בביתו של ינאי חש שווה ערך בזכות הדרך ארץ שלו, אף שלא הצליח במבחני הידע שקבע רבי ינאי - כך תפקידם של מובילי השינוי לזהות את הכלים הייחודיים לכל אחד ולתת להם את מקומם הראוי. דרך חיזוק הכלים הקיימים בידי המעמדות הנמוכים, לא מתבטלת החשיבות ברכישת כלים נוספים כמו השכלה או משאבים חומריים. 
לימוד קבוצתי או בחברותות
החלטתו של פאולו פריירה לעסוק בחינוך המעמד הנמוך ביותר בארצו, נבעה מתפיסה חברתית כוללת, שלפיה שינוי חברתי יכול להתחיל רק מן הקבוצות המוחלשות. נלמד כעת את הפסוקים והמדרשים על בניו של שמואל בדף המקורות השלישי, וננסה להבין מתוכם את הסיבה:
המדרש מפרש את הפסוקים מספר שמואל והופך את משמעותם לחלוטין: לפי הפסוקים, בני שמואל לא הלכו בדרכו של אביהם, רדפו בצע, לקחו שוחד והטו משפט;  ואילו לפי המדרש הם נקיים מכל חטא, ואמנם לא הלכו בדרכו המיוחדת של אביהם שהיא בגדר 'לפנים משורת הדין', אלא פעלו בדרך רגילה. הפער בין המקרא למדרש ניתן לגישור על ידי המילים "כדי להרבות שכר לחזניהן ולסופריהן" - לפי המדרש, בני שמואל לא הלכו בדרכו של אביהם שהיה הולך ממקום למקום, אלא התיישבו במקום אחד, בבאר שבע, ושם הקימו מערכת משפט וחינוך שמטרתה להרבות את שכרם של החזנים והסופרים בתוכה, ולא לתת שירות טוב יותר לציבור. המסר של המדרש הוא, שמערכת שמטרתה לשרת את הכלל, והיא מתפתחת כדי לשרת את עצמה - סופה בדרך כלל יהיה רדיפת בצע, לקיחת שוחד והטיית משפט, כמו שמתאר המקרא.     
המקור האחרון מציג עיקרון מהותי של פאולו פריירה, מתוך התיאוריה הכוללת בספרו "פדגוגיה של שחרור". פסקה זו קצרה אך אינה קלה לקריאה, ולכן מומלץ לעצור לאחר כל משפט ולהסבירו. הטיעון של פריירה מורכב משלוש טענות: 
א. החברה מעצבת את החינוך.
ב. החינוך מעוצב על פי האינטרסים של בעלי העוצמה בחברה.
ג. לפיכך אין לצפות שבעלי העוצמה יפעלו לשינוי חברתי באמצעות החינוך. 
מסקנתו היא, כפי שראינו גם מסיפור חייו, היא שאין לצפות מן החינוך להוביל שינוי, אלא אם המובילים באים מתוך המעמד הזקוק לשינוי. 
•	מדוע אלה שבידיהם העוצמה לא יפעלו לשינוי החברה באמצעות החינוך?
•	כיצד נבין את מעשיהם של בני שמואל מנקודת מבטו של פריירה?
לפי תפיסת העולם של פריירה, חטאם של בני שמואל, על פי המדרש הוא, שכחזקים בחברה הם פעלו לטובת עצמם ולמען המשכיותו של הסדר החברתי ששירת אותם - הם היו מעוניינים להרבות שכר ל"חזניהם ולסופריהם", ולכן לא טרחו לצאת אל העם. בכך הם הנציחו למעשה את כוחם החברתי ואת מעמדם בסדר הקיים.
סיכום
במהלך מורכב המחבר בין מקורות יהודיים ותאוריה מודרנית, ניסינו לבחון את הכלים העומדים לרשותן של קבוצות שונות באוכלוסייה לשינוי מעמדן. ראינו כי ניתן לפעול בכלים השייכים באופן מסורתי לקבוצה השלטת (כסף, השכלה ומעמד), מבלי לוותר על הכלים הקיימים בידי הקבוצה המוחלשת (מסורת ואחריות חברתית).   

נספח לפעילות: כלים והישגים 

קבוצה א 
בתוך חמש דקות עליכם ליצור ריבוע שבתוכו חמישה עיגולים וסביבו מסגרת צבעונית. לרשותכם כלים שונים לביצוע המשימה. אין ליצור קשר עם הקבוצות האחרות.

קבוצה ב 
בתוך חמש דקות עליכם ליצור ריבוע שבתוכו חמישה עיגולים וסביבו מסגרת צבעונית. לרשותכם כלים שונים לביצוע המשימה. אין ליצור קשר עם הקבוצות האחרות.

קבוצה ג 
בתוך חמש דקות עליכם ליצור ריבוע שבתוכו חמישה עיגולים וסביבו מסגרת צבעונית. לרשותכם כלים שונים לביצוע המשימה. אין ליצור קשר עם הקבוצות האחרות.

קבוצה ד 
בתוך חמש דקות עליכם ליצור ריבוע שבתוכו חמישה עיגולים וסביבו מסגרת צבעונית. לרשותכם כלים שונים לביצוע המשימה. אין ליצור קשר עם הקבוצות האחרות.