דף למנחה

מבנה הלימוד:
הלימוד מבוסס על קטעי מבע שונים ממקורות עתיקים ומודרניים, והוא מתבסס על קריאה משותפת. אגב הקריאה בחברותא יוצפו רעיונות, יעלו שאלות ויתבררו עמדות המשתתפים.

בכל טקסט אנו מתייחסים לשלושה רבדים:
-	פשט והבנה ראשונית: מה הבנו מהטקסט? מה קרה? מדוע? איך? 
-	העמקה ובירור עמדות: מהן העמדות שלנו כלפי הטקסט? מהן העמדות של זולתנו? מה אנו משקפים ומחדדים זה לזה? רובד זה כולל פרשנויות שונות לסיפור, עמדות בעד ונגד הדמויות והמעשים בטקסט, דעות על הערכים והמסרים העולים מהטקסט.
-	רובד אישי: כיצד הטקסט מתחבר לחיינו? מה אנחנו היינו עושים? אילו מקרים בחיינו (מהכיתה/ מהמשפחה/ מהשכונה) יכולים להתאים לדילמות אלה? איך אנחנו רוצים להתמודד עם שאלה מסוג זה?

עקרונות חינוכיים ומתודולוגיים בלימוד של מורות ומורים: 
א.	רק באמצעות אנשי ההוראה ניתן ליצור בית מדרש משוחח בכיתה. המורה מכיר טוב יותר את כיתתו ואת המרחב החברתי והלימודי שבו אמור להתחולל השיעור הבית מדרשי.
ב.	לימוד אנשי ההוראה נעשה למענם, ברמתם, ולמען הנאתם האינטלקטואלית.
ג.	לאחר השגת המטרה הראשונית של לימוד אנשי ההוראה, מותאם הטקסט לכיתת לימוד קונקרטית, לפי שיקולים של גיל ורלוונטיות. לצורך כך ניתנת הדעת על בניית קבוצות הדיון ויצירת איזונים בתוכן; הכנה מושגית של התלמידים לפני השיעור; הרחבת הידע המקדים שיאפשר דיון מעמיק ורחב יותר בעת שיתחולל הלימוד המשוחח וכד'.

הלימוד המשוחח עם התלמידים:
הלימוד המשוחח עם התלמידים נערך בכל כיתה לפי בחירת המחנכות בנושא מסוים. הלימוד נערך באותה המתכונת: חלוקה לשלוש קבוצות דיון, שבכל אחת מהן מנחה המכוון את הלימוד המשוחח .

מומלץ לקיים לימוד הורים - ילדים
בלימוד הקהילתי אנו מאפשרים להציג את העמדות והרעיונות של ההורים והילדים בדרך אוטונומית הדדית. ההורים משילים לרגע את סמכותם כהורה, לטובת שיחה שוות-זכויות וחובות ביניהם לבין ילדם. כך ניתנת להורה ההזדמנות לבטא את עצמו ממקום אחר בתקשורת עם ילדו, ולהציג לו את השקפת עולמו ואת ערכיו. לילד מתאפשר להביע את דעתו בצורה שוויונית והדדית ולחזק בו את התחושה שמקשיבים לו ושיש לו קול נפרד ואישי? 

שימה לנו מלך (הכיתה?) - הלימוד מתמודד עם שאלת המלכות - הצורך במלך, תכונות המלך ובסיבות מדוע רוצים מלך. דרך הלימוד תעלה סוגיית 'מלך הכיתה' ויתבררו מושגים כמו: 'מלכות', 'מנהיגות' ו'מונהגים'. מטרת הלימוד היא לסייע לתלמידים צעירים להתמודד עם תופעת 'מלך הכיתה' ולהעלותה למודעות וביקורת. הלימוד כולל מקורות מסיפורי המקרא, סיפור סיני וספרות ילדים עברית.

לפנינו ארבעה מקורות:
נפתח בקריאה משותפת של הסיפור הסיני, הלקוח מהספר 'קולות האדמה'. 
– אחר כך נתחלק לשלוש קבוצות לימוד שבהן נקרא את המקורות הבאים, ונדון בהם בעזרת השאלות המנחות?