'מנהגו של עולם הוא' - מחזוריות בטבע וביהדות
יוצר הדף: הדס ילינק
בית המדרש : טבע עברי
רציונל:
דף לימוד זה עוסק במשבר הסביבתי ובירור העמדה היהודית בנושא. 
נפתח בצפייה בסרטון 'סיפורם של דברים' (25 דקות) המציג את שורשי המשבר הסביבתי - צרכנות מוגברת, יצירת פסולת וזיהום, ובמילים אחרות - שבירת המחזוריות בטבע והפיכתה לקו ישר שאינו מזין את עצמו, ולכן גורם למפגעים רבים. 
מטרת הסרט לוודא את ההיכרות של כל הלומדים עם נושא המשבר הסביבתי. 
כעת ניתן להתחיל בלימוד. 

מבנה הלימוד:
ההצעה שלי היא לעבור בין לימוד במליאה ללימוד בחברותא, ולבסוף לחזור למליאה לסיכום.
ההצעה נתונה לשיקולו של המנחה, בהתאם לגודל הקבוצה ואופייה. אפשר גם לבחור ללמוד את כל הדף במליאה.  

1. מנהגו של עולם הוא
לפי שראה אדם הראשון יום שמתמעט והולך, אמר: "אוי לי, שמא בשביל שסרחתי עולם חשוך בעדי וחוזר לתוהו ובוהו, וזו היא מיתה שנקנסה עלי מן השמים" עמד וישב ח' ימים בתענית [ובתפילה]. כיוון שראה תקופת טבת וראה יום שמאריך והולך, אמר: "מנהגו של עולם הוא". הלך ועשה שמונה ימים טובים.לשנה האחרת עשאן לאלו ולאלו ימים טובים. 
מסכת עבודה זרה דף ח עמוד א
המקור – שכנראה יוצא מתוך הנחה שהאדם נברא בא' בתשרי - מתאר את תגובת האדם הראשון לטבע, לאחר שגילה לחרדתו שהעולם הולך ומחשיך והיום הולך ומתקצר, והבין זאת כעונש על מעשיו. האדם התענה והתפלל עד שהגיע חודש טבת וגילה שהימים שוב הולכים ומתארכים. אז הבין האדם כי 'עולם כמנהגו נוהג', שיש חוקי טבע והעולם פועל באופן מחזורי. המסקנה על טבע העולם חשובה מאוד להמשך הלימוד. 

מקור זה מתאים במיוחד למי שמעביר את הלימוד בימי חנוכה. אך מומלץ בכל ימות השנה.

2. אם בחוקותי תלכו
  אִם-בְּחֻקֹּתַי, תֵּלֵכוּ; וְאֶת-מִצְו‍ֹתַי תִּשְׁמְרוּ, וַעֲשִׂיתֶם אֹתָם.   וְנָתַתִּי גִשְׁמֵיכֶם, בְּעִתָּם; וְנָתְנָה הָאָרֶץ יְבוּלָהּ, וְעֵץ הַשָּׂדֶה יִתֵּן פִּרְיוֹ.   וְהִשִּׂיג לָכֶם דַּיִשׁ אֶת-בָּצִיר, וּבָצִיר יַשִּׂיג אֶת-זָרַע; וַאֲכַלְתֶּם לַחְמְכֶם לָשֹׂבַע, וִישַׁבְתֶּם לָבֶטַח בְּאַרְצְכֶם.  וְנָתַתִּי שָׁלוֹם בָּאָרֶץ... 
ויקרא פרק כו פסוקים ג-ו

הפסוקים מתארים מצב הרמוני ואידילי של הטבע ושפע של גשם, יבול, וביטחון. התנאי לכך הוא - 'אם בחוקותי תלכו'. אנו רגילים לחשוב שהכוונה היא לחוקי התורה ושזהו משפט המציג שכר על התנהגות טובה - אולי כך גם חשב האדם הראשון בתחילה (במדרש לעיל); אך בעצם ניתן להבין את הפסוק ברובד עמוק יותר שאותו מציג ילקוט שמעוני: 

3. חוקים שחקקתי בהם את השמים ואת הארץ
דבר אחר: אם בחקתי תלכו- חוקים שחקקתי בהם את השמים ואת הארץ. 
ילקוט שמעוני פרק כו, רמז תרע
 
המדרש מתייחס לחוקי הטבע, החוקיים הבראשיתיים של העולם, כלומר - מחזוריות. נראה לכם מופרך? 
הסתכלו בפסוקים- מה מתואר שם?
•	מחזוֹר הגשם
•	מחזוֹר עונות השנה (צמיחה- פריחה- פרי-שלכת)
•	מחזוֹר הפעולות החקלאיות השנתי המשיגות זו את זו מרוב שפע (דיש את בציר)
מה אם כן אומרים לנו הפסוקים והמדרש? אם נדע ללכת עם חוקי הטבע ולהתאים את עצמנו למחזוריות העולם - אז השפע יבוא מאליו.
היזכרו בסרטון שראינו בפתיחה. מתי החלה הבעיה הסביבתית? כששברנו את המעגל. 

4. השופר והחצוצרות
 שהרי אנחנו חיים בתוך הטבע המקיף אותנו בחוקיו, והננו מצווים להתהלך עמהם, בקשר קדושת התורה והמצוה את חוקותיו תשמרו, חוקים שחקקתי בהם שמים וארץ. אמנם הננו גם כן מאוגדים, עם כל המעשים אשר רוח האדם הולך ומחדש אותם עם כל הטכניקה כולה, וכל הסתעפויותיה. וכשם שאנו מתהלכים עם חוקי הטבע בהתאמה לדבר ה' ואור תורתו, כן אנו מתהלכים עם חוקי הטכניקה, וחייבים אנו ללכת בהם גם כן בהתאמה עם חוקי התורה ויפעת אורה. ונמצא שיש לנו יהדות טבעית ויהדות טכנית, היהדות הטבעית מובעת היא בתקיעת השופר הכלי הטבעי, אמנם היהדות הטכנית היא מובעת בתקיעת החצוצרות כלי המעשה המתוקן במפעלו של האדם, באומנתו הטכנית. השאיפה האמיצה שלנו היא להרים קרן בשני חלקי היהדות הללו הטבעית והטכנית... ובחצוצרות וקול שופר נריע לפני המלך ד' בבית נכון ונשא. ונלמד את עצמנו ואת כל עמי הארץ אשר יראו כי שם ד' נקרא עלינו, כי הטכניקה האנושית נוצרה כדי לשמש את העולם ואת החיים הנועדים על פי דבר ה' להיות חיים תמימים וטהורים כאשר עשה אלקים את האדם ישר והיא צריכה לא לבלע ולהשחית אלא להעשות טפל לקיומו של העולם בטהרת טבעו הבריא והרענן על פי מהלך חוקי הטבע אשר ברא אלקים חיים ומלך עולם להחיות בהם את בריותיו. ונזכור גם וביחוד אז בימי גדולתנו ופארנו כי השופר מאריך וחצוצרות מקצרות, שמצות היום בשופר. ואשרי העם יודעי תרועה ד' באור פניך יהלכו.
הרב אברהם יצחק הכהן קוק, מתוך מאמרי הראי"ה עמ' 146-147
    
הרב קוק מתאר כאן את המתח שבין 'השימור' ו'הפיתוח'; בין הרצון לפשטות וטבעיות ובין החידושים הטכנולוגיים. הרב קוק מתבסס על המדרש בילקוט שמעוני והולך בעקבותיו. 
הוא מציג את השופר בתור הכלי הטבעי (הבא מן החי ויש לו אף צורה מעוגלת), ואת החצוצרה בתור הכלי המכני שיוצר האדם (שימו לב שהחצוצרה בעלת קו ישר). ואומר שגם על הפיתוח הטכנולוגי להיות כפוף לחוקי הטבע. 

דבר שמוביל למקור העשרה- 
5. ביומימיקרי- טכנולוגיה בדרך הטבע
ביומימיקרי הוא תחום דעת ישן-חדש. עם ההתפתחות התעשייתית נוצרו טכנולוגיות בעלות השפעה סביבתית, המנצלות משאבי טבע ויוצרות פסולות וזיהום. האדם חזר והמציא את הגלגל שוב ושוב ושוב, באופן מסורבל יותר, בזבזני יותר המנצל עד חורמה את משאבי הטבע. מיקסום תוצאות לטווח הקצר הפך למונח המוביל והמועדף בפיתוח ומחקר על פני אופטימיזציה רב-מערכתית ארוכת שנים.צורך השעה מחדד את ההבנה שקבלת השראה מהטבע לפיתוח פתרונות מקיימים לבעיות שבהן אנו נתקלים חיונית לשמירת משאבי כדור הארץ והחיים בו.האתגר כיום הוא למזער את ההשפעה הסביבתית של הטכנולוגיות על ידי התאמתן לקריטריונים אקולוגיים או על ידי פיתוח טכנולוגיות חדשות. קבלת השראה מהטבע ולמידת העקרונות המקיימים בטבע יכולות לסייע במאמץ למזעור ההשפעות הסביבתיות של הטכנולוגיות שפותחו.ביומימיקרי, כמתודת מחקר ופיתוח, מקדמת הסתכלות על הטבע כמקור אינסופי לפתרונות מקיימים לאתגרים הנדסיים, אדריכליים, רפואיים ואחרים – כי זה טבעי ללמוד מהטבע

סיכום:
האדם נקרא ליצור תיקון בעולם; לחזור למעגל. לקחת אחריות על הסובב אותו. להתאים את עצמו לטבע ולהפסיק לכופף את הטבע לצרכיו.
הסרט מציע גם רעיונות לעשייה.