בפנים ובחוץ: זהות יהודית בארץ ובתפוצות
הצעת הנחיה

רציונל תוכני
החיפוש אחר הזהות היהודית, האישית והקולקטיבית, היא אחת ממטרות-העל של בית המדרש 'תא שמע'. בחינת סוגיה זו דרך האחר – השוואה עם אחינו ואחיותינו בתפוצות – יכולה לסייע לנו להבין את המשותף ואת המבדיל בינינו לביניהם. בשל חשיבות מקומה של ארץ ישראל בדת ובתרבות היהודית, משמשת הזיקה אליה כאבן בוחן בהבנת הזהות היהודית הישראלית והזהות היהודית של יהודי התפוצות. עד לאחרונה, רווחה בישראל תפיסת שלילת הגולה, שלפיה להיות ציוני משמע לגור בארץ, וכן שרק יהודי שחי בארץ יכול להגשים חיים יהודיים במובנם המלא. מתחילת המאה ה-21 החלו אנשים בכירים במערכת החינוך להסתייג מתפיסת שלילת הגולה הגורפת, והחלו במאמצים לחזק את הקשר והקרבה אל יהדות התפוצות - ללמד במערכת החינוך על מנהגיהם, לארגן מפגשים של בני נוער, מתוך הבנה שמאז מלחמת ששת הימים התרופפה הזיקה המחברת בין רוב יהודי ארה"ב וישראל. אל מול הגישה הרואה ביהדות התפוצות חוסר מלאות ופחיתות מול יהדות בישראל, מוצגת הפריחה בתרבות היהודית בארה"ב, שמייצרת תכניות חדשניות, תפילה, טקסים יצירתיים וכתיבה יהודית אקדמאית ועממית חשובה ומגוונת. 

ובכל זאת - מהי משמעותו של המרכיב הארץ-ישראלי בזהות היהודית? מפגש בין קבוצות מהארץ ומהתפוצות יכול להוות הזדמנות לשאול שאלה זו ולבחון את היחסים בין הקהילות. הלימוד הנוכחי הוא כלי טוב לבחון את הזיקה של כל אחד ואחת בקבוצה לארץ ישראל ולזהות היהודית.  

הלימוד מבוסס על הסיפור התנ"כי על שבטי ראובן, גד וחצי המנשה בכיבוש הארץ. העלילה הנפרשת בספר במדבר ובספר יהושע היא כה עשירה ואין צורך לדעתנו להוסיף טקסטים מתקופות אחרות. בספר במדבר עולה ההתחייבויות ההדדית בין שבטי ישראל - התחייבות שתחילתה תמיכה נפשית וסופה בהבטחה להיות אחים לנשק עד שהשבט האחרון יתנחל במקומו. מה שמפתיע היא העובדה, שאחרי המסע הארוך במדבר שנועד לבנות את העם, ניתנה הרשות להתיישב מחוץ לגבולות הארץ, ובתנאי שיתמלאו חובות מסוימות.     

בספר יהושע מתואר כיצד קיימו שבטי ראובן, גד וחצי המנשה את הבטחתם וצוו להמשיך לשמור, גם מן העבר השני של הגבול, את תורת משה. בדרך לנחלתם, כשברכת יהושע מלווה אותם, הם בונים מזבח גדול על הירדן, שגורם מיד לסכסוך חמור ביניהם לשבטי ארץ ישראל. לאחר מחוות פיוס מתברר כי מדובר באי הבנה והם לא התכוונו להקריב קורבנות אסורים, רק לשמר את הזהות היהודית של ילדיהם ולהנכיח את מקומם בעם ישראל. 

המקורות
1.	במדבר, פרק לב, פסוקים א-כז.
2.	יהושע, פרק כא, פסוק מא - פרק כב, פסוק לד.

תיאור מתודי

פתיחה: נפתח בשאלון קצר שנבקש מהמשתתפים למלא בכניסתם לחדר: 

מהן לדעתך חובותיהם של יהודים הבוחרים לגור מחוץ למדינת ישראל? סמנו את התשובות הרלוונטיות לדעתכם.

•	לשרת בצה"ל.   
•	לבקר בארץ מעת לעת.
•	לבקר בארץ לפחות פעם אחת.
•	לתמוך כספית במוסדות ובארגונים ישראלים.
•	להנחיל לילדיהם את ההיסטוריה של ארץ ישראל.
•	לפעול לחיזוק התדמית החיובית של מדינת ישראל בחו"ל.
•	לתמוך בממשלת ישראל.
•	לשמור על מנהגי העם היהודי (במידה זו או אחרת).
•	אחר. פרטו:
•	אין חובות

נאסוף מהמשתתפים את השאלונים ונפתח דיון קצר בנושא. לחלופין, נשמור את השאלונים לסוף הלימוד ונבדוק אם הדעות השתנו בעקבותיו.  

לימוד משותף קצר: בקבוצות שבהן המשתתפים אינם רגילים ללימוד עצמי בחברותא, אפשר ללמוד את המקור הראשון (מספר במדבר) יחד בקבוצה. זוהי גם דרך טובה להבטיח שיישמעו מגוון דעות. 

לימוד בחברותא: המשיכו בלימוד עצמי בחברותא בשאר המקורות.

אסיף: מתוך הנקודות הרבות העולות מהמקורות, מומלץ להתייחס לשאלות הבאות: 
•	האם נכון, על פי הטקסט מספר במדבר, להטיל היום על יהודי התפוצות חובות כלפי מדינת ישראל? האם יש התחייבויות הדדיות? מהן?
•	מהו הגורם לתקשורת השבורה בין השבטים בספר יהושע? והיום?
•	מהו המעמד הדתי של השבטים שנמצאים מעבר הגבול? מהו מעמדם של יהודי התפוצות היום ביחס ליהודי מדינת ישראל?
•	האם אפשר להיות יהודי במלוא מובן המילה ולגור מחוץ לארץ ישראל?
•	איך יכול העם היהודי להיות קהילה אחת? האם זה בכלל אפשרי?