מקומנו במשפחה המורחבת
הצעת הנחיה

רציונל תוכני
הלימוד עוסק ביחסים בין אישיים ומשפחתיים, דרך סיפורם המקראי של שרה, הגר ואברהם. מתוך הטקסט עולות סוגיות של כוח וסבל, של התערבות אלוהית ושל אי לקיחת אחריות; של הצורך במסע במדבר המאפשר פתיחת עיניים, של הכרה בפחד של האחר ועוד. במרכז הלימוד קריאה צמודה בטקסט המקראי ולצדה עיון בשני מקורות חז"ל המחזקים את ההיבטים הנפשיים בפסוקים.

כנושא משנה נעסוק בשמות ובמשמעותם. ה' משנה את שמות שרי ואברם לשרה ואברהם, תוספת המסמלת בין היתר, את מוכנות אברהם ושרה לכרות ברית עם ה' ולהכיר בו כריבון העם היהודי העתידי. מעניין לפיכך לשים לב שבשם 'הגר' מופיעה האות ה"א לכתחילה. משמעות אחרת הטמונה בשם הגר היא 'ה-גֵר', כלומר ה'גר האולטימטיבי'. מלאך ה' אומר לה שתלד בן 'וקראת שמו ישמעאל כי שמע ה' אל עניך'. 
הרגע המפתיע ביותר בסיפור לטעמנו, הוא הרגע שבו הגר מעזה להעניק שם לה' בעקבות חווייתה במדבר, שאותה היא מפרשת כ'להיראות על ידי ה'' (בניגוד למעמדה בפני שרה). 
בהמשך הסיפור, אברהם מעניק שם לבנו השני, יצחק. 

ברקע הלימוד מרחפת שאלת הדו-קיום בין העם היהודי לעם הפלסטיני, צאצאי בניו של אברהם. בדרך כלל נושא זה נותר מחוץ לכותלי בית המדרש, אבל בחירה מובנת זו להתחמק ממחלוקת, מחמיצה את ההזדמנות להתבונן פנימה בשאלה זו, דווקא כשאנו נתונים בחסות אווירת בית המדרש המכבדת את המחלוקת. אין ספק שלא נמצא במקורות את הפתרונות לסוגיות הפוליטיות הבוערות, אבל משולש היחסים המפעים של הגר, שרה ואברהם מעניק לנו הזדמנות לגעת בנושא זה מזווית אישית ונפשית של האחר.  
 
 המקורות:
1.	בראשית, פרק טז, פסוקים א-טז: סיפור הגר,שרה ואברהם.
2.	בראשית פרק כא, פסוקים ט-כא: המשך סיפור הגר, שרה ואברהם.
3.	מדרש פרקי דרבי אליעזר, פרק ל: ניסיון של אברהם לחדש את הקשר עם בנו ישמעאל לאחר גירוש הגר וישמעאל מביתו. 
4.	תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ז, עמוד א: ברייתא בשם רבי ישמעאל שבו ה' מבקש מרבי ישמעאל לברך אותו, והוא עונה לבקשה עם המילים "יהי רצון מלפניך שיכבשו רחמיך את כעסך..."

תיאור מתודי

פתיחה: (10-5 דקות): תרגיל שמות ומשמעותם: נבקש מהמשתתפים לספר בסבב קצר מה מקור שמם ואיזו משמעות עומדת מאחורי השם. האם יש סיפור קצר מאחורי השם שלהם?

לימוד בחברותא: לימוד המקורות בקבוצות לימוד קטנות בסיוע השאלות המנחות.

אסיף: בדיון המסכם אפשר להתייחס לנקודות הבאות: 
•	מה המשמעויות והתפקידים של שמות הדמויות בסיפור המקראי? מה מקורו של הכוח להעניק שם, במיוחד במקרה של הגר המעניקה שם למלאך ה'?  
•	איך כל דמות בסיפור מתפקדת בתוך המערכת המשפחתית? 
•	מהי משמעותו של מוטיב המים? של המסע למדבר? של פקיחת העיניים ושל היכולת לראות את הזולת ולהיראות על ידו?
•	כיצד חווה כל דמות את הסבל?
•	המונח 'רחמים' לא מופיע בטקסט המקראי. מדוע מודגשת מילה זו במדרש פרקי דרבי אליעזר? המילה 'רחמים' גם קושרת בין המדרש לברייתא ממסכת ברכות. האם יש משמעות לכך שרבי ישמעאל הוא האיש שממנו ה' מבקש ברכה, שמסתברת כברכת הרחמים?
•	האם קריאה צמודה של הטקסט המקראי האירה או העירה לך משהו במישור האישי, בתפקידך בתוך משפחתך?
•	האם ישנה זיקה בין הסיפור המקראי לתפקידך המשפחתי או לתפקיד העם היהודי במערכת היחסים הלאומית עם העם הפלסטיני?

הצעה: שרה הרבה יותר כנה מאברהם בהתנהגותה. היא פוחדת, פחד אמיתי ולגיטימי, לאבד את מקומה ומעמדה; היא מרגישה, כמו הגר, בלתי נראית בעיני אברהם וה'. כתוצאה מתדמיתה כנרדפת, שרה נעשתה עיוורת (כמו הגר) וזקוקה למסע משלה למדבר, למקום המאפשר פקיחת עיניים. אולי רק כאשר שרה תרגיש שרואים אותה, תצמח בתוכה היכולת לראות את האחר, את ה'גר' הקרוב אליה ביותר, את הגר.