העם הנבחר
הצעת הנחיה

רציונל תוכני
הלימוד עוסק במשמעות היסוד 'עם הנבחר'. יסוד זה טבוע עמוק בשפה ובתרבות ונמצא בתדמיתם העצמית של יהודים בעלי תפיסות שונות. הבנתו משליכה על הזהות היהודית הקולקטיבית, על זהותנו בין עמי העולם ועל זהותנו האישית בתוך הקהילה היהודית, ויש לו גם השלכות אקטואליות. חרף העיסוק הרב בשאלות אלה במקורות הקלאסיים והמודרניים, כמעט ולא עולה השאלה האם יש קשר בין אמונה בעקרון העם הנבחר לבין התנהגותנו כלפי האחר? 

מקורות מן הספרות הקלאסית מפרשים את היסוד באופן שאין אלא לראותו כגזעני; מקורות אחרים מפרשים אותו כמטיל שליחות מוסרית על עם ישראל. דף זה תורם לדיון את תפיסותיהם של הוגים מהיהדות הליברלית והחילונית, ומסתבר שגם הם חלוקים בנושא זה בינם ולבין עצמם ולא רק עם התפיסה המסורתית. 

במרכז הלימוד עומדת תפיסתו של הרב מרדכי קפלן, מייסד התנועה ליהדות מתחדשת (יהדות רקונסטרוקשוניסטית - Reconstructionist Movement), שטען כבר ב-1937, 'העם הנבחר' ראוי לו שיוצא אל מחוץ ליסודות היהדות. נימוקיו הם תיאולוגיים וחברתיים כאחד: 
א) ה' הוא 'הכוח המאפשר את הישועה' ולא דמות על-טבעית הבוחר או פועל אקטיבית בהיסטוריה; 
ב) האמונה בהיותנו עם נבחר שוללת ללא הצדקה את הלגיטימציה להתגלויות דתיות אחרות; 
ג) העם היהודי בימינו, שחזר למדינתו ולעצמאותו, כבר אינו זקוק למשענת הפסיכולוגית של עם נבחר; 
ד) רעיון העם הנבחר הוא רעיון גזעני ואין דרך לפרש אותו אחרת.

הרב ליאו בק, רב רפורמי והוגה דעות חשוב בן זמנו של קפלן, חלק עליו. הוא כתב ב-1938 שמתוך היסוד המרכזי של 'העם הנבחר' נובעת השליחות והאחריות ההיסטורית של העם להיות 'אור לגויים'. אחד העם, שמחשבתו השפיעה על קפלן, הוסיף להגותו של בק את המרכיב הציוני - כדי לממש את שליחותנו להיות אור לגויים, חייב העם היהודי לשכון בארצו כעם עצמאי.        

הליטורגיה היהודית שופעת אזכורים לעקרון העם הנבחר: בקידוש, בברכת עלייה לתורה (אשר בחר בנו מכל העמים), בברכות השחר (שלא עשני גוי) ובתפילת עלינו לשבח (שלא עשנו כגויי הארצות...שהם משתחווים להבל וריק, ומתפללים אל אל לא יושיע). התנועות הליברליות ביהדות התמודדו עם סוגיה זו והציעו נוסחים רבים ושונים הממתנים את משמעות הביטוי. 
מהי משמעות ההצהרה שאנו (חלקנו יותר וחלקנו פחות) מביעים במילים האלו?

מומלץ להעשיר את הלימוד בשירו של יהודה עמיחי 'מחשבות לאומיות' (בתוך: עכשיו ברעש: שירים 1963-1968). שיר מטלטל הנוגע בליבה של סוגיית העם הנבחר מהיבטים שונים ואף ניגודיים. 

המקורות
1.	שמות, פרק יט, פסוקים א-ו – הבטחת ה' שבני ישראל יהיו "סגולה מכל העמים" – בתנאי שהעם ישמור את בריתו.
2.	דברים, פרק ז, פסוקים ו-ח – 'בך בחר...להיות לו לעם סגולה מכל העמים..' 
3.	בראשית רבה, פרק פג, ה - מדרש המשווה את בני ישראל לחיטה יקרה ואת שאר העמים לתבן, קש ומוץ.
4.	תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף פט עמוד א - התמודדות עם הרעיון. לפי התלמוד, עם ישראל נבחר בשל צניעותו; משחק מילים מבוסס על הפסוקים מספר דברים (מקור 2): 'אתם המעט – ממעטין עצמכם'.
5.	ליאו בק, מהות היהדות, מוסד ביאליק 1986. ראו הסבר למעלה.  
6.	אחד העם, 'כהן ונביא', בתוך  על פרשת דרכים, 1904 (פרויקט בן יהודה, www/benyehuda.org). ראו הסבר למעלה.
7.	מרדכי מנחם קפלן, ערכי היהדות והתחדשותם, הוצאת ראובן מס 2003 עמ' 94–96. ראו הסבר למעלה.
8.	צרור ברכות וקטעי תפילה בנוסחים שונים: קידוש לליל שבת, ברכה לפני עלייה לתורה ותפילת 'עלינו לשבח', מנוסח ספרד, עדות המזרח ואשכנז, התנועה המסורתית (קונסרבטיבית), התנועה ליהדות מתקדמת (רפורמי) והתנועה ליהדות מתחדשת (רקונסטרוקשוניסטית) המאפשרים השוואה בין התפיסות השונות.  

תיאור מתודי

פתיחה: אפשר לפתוח בשאלה "אילו אסוציאציות מעורר בכם המושג 'העם הנבחר'? 

 לימוד בחברותא: לימוד המקורות בחברותא. ניתן להשאיר את קטעי הליטורגיה לאסיף. 

אסיף: מתוך הנקודות הרבות העולות מהמקורות, מומלץ להתייחס לשאלות הבאות: 
•	האם הזדהיתם עם תפיסתו של אחד ההוגים המודרניים? במה?
•	האם קפלן טועה או צודק לדעתכם בקריאתו למחוק את עקרון העם הנבחר מיסודות היהדות? 
•	קפלן טען שאי אפשר לשאת תפילה המכילה מושגים שאיננו מאמינים בהם ואיננו מוכנים לעמוד מאחוריהם. האם מקובל עליכם כי ראוי לשנות את נוסח הברכות והתפילות שנלמדו? האם העובדה שקיימים נוסחים מסורתיים שונים בין תפילת ספרד לתפילת עדות המזרח ואשכנז, עשויה להשפיע על מערכת השיקולים?
•	האם לדעתכם עצם קיום יסוד העם הנבחר ומרכזיותו בתפילות ובברכות משפיע על התנהגותנו כיחידים/כעם? כלפי האחר/עמים אחרים?