אסתר - אמה של מלכות
מהמקרא, המדרש והשירה המודרנית

מטרות הלימוד:
התוודעות לתהליך העצמה של אשה: אסתר המלכה - מעמדת פתיחה חלשה ופסיבית, לעמדה משפיעה ואקטיבית - קריאה פמיניסטית במגילה.

סיפור צמיחתה של אסתר מוכר לכולנו, ובכל זאת אנו רוצות לחדש בו. נעקוב אחר התפתחות דמותה של אסתר. אסתר עוברת מהפך תודעתי מאישה מופעלת לאישה פועלת. נשאל מה מניע אותה לפעול ואלו כוחות עומדים לרשותה.
בראשית המגילה אנו פוגשים אסתר צנועה, לא מבקשת דבר, הממלאת את הוראות הגברים הניצבים לצידה: "לא בקשה דבר כי אם את אשר יאמר הגי סריס המלך" (פרק ב פסוק טו). "ואת מאמר מרדכי אסתר עושה" (פרק ב פסוק כ). עם שינוי הנסיבות, ולאחר היסוסים, היא מקבלת החלטה לפעול מתוך סיכון אישי, ואז היא מגלה את כוחותיה.
המהפך באישיותה של אסתר מתבטא במעבר מקבלת פקודות ממרדכי "לצוות עליה לבוא אל המלך" (פרק ד פסוק ח) למי שמצווה על מרדכי, העושה "ככל אשר צותה עליו אסתר" (פרק ד פסוק יז). 
אסתר עוברת תהליך צמיחה המאפיין נשים רבות אשר צריכות לעבור "זעזוע" כדי לחפש את קולן הפנימי, את כוחן ואת דרכן להתמודד עם המצב הנתון. על רקע זה לימוד המגילה עשוי לעורר נשים נוספות לגילוי והעצמה אישיים.

עזר למנחה
רקע על מגילת אסתר:
מגילת אסתר מתארת את המציאות של העם היהודי בגלות. ארץ ישראל לא מוזכרת במגילה. בעשרה פרקים מתארת המגילה את רדיפתם והצלתם של יהודים בממלכת פרס בימי המלך אחשוורוש, בין המאה הרביעית לשישית לפנה"ס. בתקופה זו היה קיים בירושלים בית המקדש השני. 
זמן ההתרחשות הוא כתשע שנים, משנת שלוש למלכותו של המלך אחשוורוש (פרק א פסוק ג) ועד השנה השתים עשרה למלכותו (פרק ג פסוק ז).
ההתבוללות במגילה: במגילה יש רמזים ברורים להתבוללות. גם שמות הגיבורים הראשיים מעידים על התבוללות: מרדכי בן יאיר בן שמעי בן קיש – אב סבו של מרדכי הוגלה מירושלים ואילו הוא, בן הדור הרביעי, כבר נקרא על שם האל מורדוך, ואסתר, אחייניתו, קרויה על שם האלה הכנענית אשתורת. כמו כן מרדכי שולח את אסתר להינשא למלך בנישואי תערובת. 
המגילה כעימות היסטורי בין ישראל לזרע עמלק: המגילה מדגישה לפנינו שהמאבק בין מרדכי להמן אינו מאבק אישי אלא מאבק לאומי ומשום כך מוזכר הייחוס המשפחתי של שניהם: מרדכי ממשפחת קיש, אבי שאול שנלחם בעמלקים ובמלכם אגג, והמן ממשפחת אגג, "המן בן המדתא האגגי" (פרק ג פסוק א). כשמרדכי אינו משתחווה, המן לא מסתפק בחיסולו הפרטי אלא קורא למלחמה כוללת ביהודים. 
פמיניזם: מגילת אסתר נקראת על שם דמות נשית. אסתר המלכה אשר מצילה את העם היהודי. זה סיפור על אשה שגרמה לנס, ולכן נשים מחויבות על פי ההלכה היהודית להשתתף בקריאת מגילה. דמות נשית נוספת במגילה היא ושתי, המסרבת לפקודת המלך ומשלמת באיבוד מעמדה. 
ישנם כאן שני מודלים פמיניסטיים: ושתי נאבקת במודל הגברי בהתרסה ולא משתפת פעולה עם הממסד הגברי, לעומתה אסתר פועלת בתוך העולם הגברי ומנצלת את הכוחות העומדים לרשותה - יופי, מיניות ופיתוי - ומצליחה לחולל שינוי. ושתי מאיימת על הגברים; החשש שעוד נשים יפעלו כמוה ויערערו על הסמכות הגברית גורם לסילוקה והשכחתה, ולעומתה אסתר תופסת מעמד וסמכות בארמון, ועם זה לא מהווה איום.
מהלך הלימוד:
•	פתיחה: מליאה 
קריאת המגילה משמשת פתיחה ללימוד המרכזי שהוא לימוד המדרשים והשיר. אם הקהל אינו מכיר את המגילה אפשר לתת רקע קצר על המגילה, לחלק לחברותות ללימוד מעמיק יותר של המגילה אולם אז השיעור יתארך ויש לתכנן את המהלך הכולל מחדש. אם הקהל מכיר את המגילה רצוי לקרוא את הדברים במשותף כדי לרענן את הזיכרון ולהסב את תשומת הלב לדמותה של אסתר.
מצורפת המגילה ערוכה על פי הפרקים הרלוונטיים. אחרי כל פרק יש מספר שאלות אשר מטרתן לעורר את תשומת הלב לעניינים בפרק. ההמלצה היא לקרוא את המגילה במליאה עם התייחסות מונחית לשאלות או לחלקן. 

•	חברותות:
החברותות הן קבוצות קטנות הלומדות במשותף את הטקסטים על סמך הידע של המשתתפים ועל פי הבנתם.
בחברותות נלמד קטע קצר מן המגילה, שני מדרשים על דמותה של אסתר ושיר מודרני. 

1. המגילה:
"וַיֹּאמֶר מָרְדֳּכַי לְהָשִׁיב אֶל אֶסְתֵּר אַל תְּדַמִּי בְנַפְשֵׁךְ לְהִמָּלֵט בֵּית הַמֶּלֶךְ מִכָּל הַיְּהוּדִים: כִּי אִם הַחֲרֵשׁ תַּחֲרִישִׁי בָּעֵת הַזֹּאת רֶוַח וְהַצָּלָה יַעֲמוֹד לַיְּהוּדִים מִמָּקוֹם אַחֵר וְאַתְּ וּבֵית אָבִיךְ תֹּאבֵדוּ וּמִי יוֹדֵעַ אִם לְעֵת כָּזֹאת הִגַּעַתְּ לַמַּלְכוּת". (מגילת אסתר פרק ד פסוקים יג-יד)

פרשנות:
מרדכי מדבר אל אסתר ברגע שנודעת לה הסכנה המרחפת על חיי העם היהודי עקב גזרת המן "להשמיד להרוג ולאבד את כל היהודים". מטרת דברי מרדכי לעורר את אסתר לפעולה למען העם כולו ולא להסתפק בניסיון להציל את עצמה. עד כה ציווה מרדכי את אסתר להסתיר את מוצאה היהודי, וכעת דורש ממנה היא להזדהות עם מוצאה היהודי ולפעול בגלוי למען היהודים. מרדכי אומר שאין לה מה לנסות להסתתר בארמון כי דבר מוצאה יתגלה והיא ובית אביה יאבדו. 
אפשר לקרא את דברי מרדכי בשני אופנים: 
1.	קריאה נרגשת לאסתר לפעול מתוך הבנה של מקומה האסטרטגי: "לעת כזאת הגעת למלכות".
2.	מרדכי מאיים על אסתר ואומר, אם לא תפעלי להצלת העם היהודי תימצא דרך אחרת, אבל את לא תינצלי, "את ובית אביך תאבדו".

2. אסתר רבה:
"כִּי אִם הַחֲרֵשׁ תַּחֲרִישִׁי" – אם תשתקי עכשיו, שלא ללמד סניגוריא על אומתך, סופך לשתוק לעתיד לבא, ואין לך פתחון פה למה שאת יכולה לעשות טובה בימיך ולא עשית. ומה את סבורה שהקב"ה מניח את ישראל? מכל מקום מעמיד להם גואל, הה"ד "רֶוַח וְהַצָּלָה יַעֲמוֹד לַיְּהוּדִים מִמָּקוֹם אַחֵר". (אסתר רבה, פרשה ח, ו 800-600 לספירה)

פרשנות:
המדרש מרחיב את דברי מרדכי ומציע אפשרות חדשה לקרוא את דבריו. מרדכי מציע לאסתר הזדמנות חד פעמית "להתגלות", יש לך הזדמנות לעשות שם לעצמך. להיות גואלת לעם היהודי! את יכולה לנצל את ההזדמנות ואת יכולה לפספס אותה. אם לא תנצלי את ההזדמנות "ללמד סנגוריא על אומתך", תצטרכי כל חייך לשתוק מתוך תחושה שהייתה לך הזדמנות גדולה להציל עם ואת ויתרת עליה, את לוקחת את הסיכון על עצמך, לחיות עם תחושת האשמה על מה שהיה בכוחך לעשות ולא עשית. 
ברגע זה הדרמה בשיאה: האם תחליט אסתר להמשיך להיות נחבאת את הכלים או שהיא תתגלה כבעלת תושייה ומחשבה עצמאית. אפשר להכניס כאן שאלות לשיחה על המתח שבין עשייה למען מטרה גדולה למול עשייה שמטרתה לעשות "שם לעצמי". האם התלבטות כזו אופיינית לנשים או שהיא התלבטות אנושית בכלל? כמה נשים יעשו מעשה ויצאו לזירה הציבורית לפעול בה וכמה יעדיפו להישאר בזירה הביתית?
העובדה שאסתר יצאה מדמותה הפסיבית והפכה אקטיבית מאפשרת לנו לראות באסתר גיבורה שעברה מהפך אישיותי. 

3. תלמוד בבלי:
אמר רב שמואל בר יהודה: שלחה להם אסתר לחכמים: קבעוני לדורות! שלחו לה: קנאה את מעוררת עלינו לבין האומות. שלחה להם: כבר כתובה אני על דברי הימים למלכי פרס ומדי. (תלמוד בבלי, מסכת מגילה דף ז, עמוד א, 500-300 לספירה).

פרשנות:
מתואר דיאלוג בין אסתר לחכמים. 
אסתר רוצה שהעשייה שלה תחקק בתולדות העם היא מבקשת "קבעוני לדורות". אפשר לעשות זאת בכמה אופנים, כמו למשל:
1.	להכניס את המגילה לקאנון המקודש, כלומר להכניס את המגילה לתנ"ך. 
2.	לקבע את סיפור העלילה בלוח השנה על ידי קביעת חג שיזכיר את עשייתה של אסתר.
החכמים חוששים. הם חוששים שסיפור העלילה יעורר את זעמן של אומות העולם. הם מזהים בסיפור את היסוד של עם קטן המתקומם נגד גזרות שנפלו עליו ומצליח בכל מיני דרכים להשתלט על שלטון אדיר כמו ממלכת פרס ומדי. כמו כן הסיפור מתאר איך אישה הובילה את המערכה לקראת הצלה וניצחון.
אסתר חוזרת אל החכמים ואומרת להם: אתם יכולים לנסות להסתיר את עשייתי אבל בתולדות פרס ומדי אני כבר כתובה, לכן אין סיבה אמיתית לא לשמר את הסיפור גם בתוך תולדות העם היהודי. 
השאלות העולות מן המדרש הן: מהו האינטרס של אסתר, האם הוא אינטרס אישי, שיזכרו את שמה, או אינטרס לאומי, להראות את הנס של הצלת העם.
4. לימוד שיר מודרני:
את השיר אפשר ללמוד כחלק מהלימוד בחברותות או להשאירו לסיכום הלימוד כולו.
את השיר "אסתר אמה של מלכות" כתבה אסתר שקלים, והוא פורסם באתר "קולך". 
אסתר שקלים, מיוצאי פרס, בתו של פרץ שקלים בעל רשת שטיחים, אשה דתית, אקדמאית, עצמאית. משוררת, ספר שיריה נקרא "שרקיה". 
פרשנות:
השיר עשוי כמעשה תשבץ של פסוקים מתוך המגילה. מצורף השיר עם מראי המקומות של הפסוקים אשר בו. לימוד הפסוקים מרמז על המהלך הדרשני שנוקטת המשוררת בדרך שהיא מחליפה ומשנה את הנאמר במגילה והיא נוטעת בדברי אסתר קול נוסף וחדש.
המשוררת מזדהה עם אסתר המלכה ומציבה סיפור ביוגרפי משותף לאסתר המלכה ולה עצמה.
הבית הראשון מתאר את אסתר המלכה כפי שהיא בתחילת המגילה, נערה צעירה וצנועה ממוצא פרסי, פסיבית, "צופה מה ייעשה בי". 
שני הבתים הקצרים שאחרי כן מתארים את הגילוי האישי שהדמות עוברת. הגילוי על פי השיר מתחיל בה, בתוכה מתוך ידיעה, מתוך רצון של מימוש עצמי, "לא עוד הסתר אסתיר פני ממני".
הבית השלישי מתאר את הפעולות שהיא עושה: היא לובשת מלכות, מצווה את מרדכי, וקוראת לה' שיהיה בעזרה. הפעולות הן פעולות אקטיביות, מתוך נחישות ועשייה.
הבית האחרון מתאר את השיחה שבין אסתר לחז"ל בדרישתה "קבעוני לדורות". היא דורשת זאת בכדי ללמד את כל הנשים לשמור על עצמן ו"להיות כל אישה שוררת על לבה". מתוך שמירה על האני האישי של כל אישה שלא תהיה כנועה לקולות חיצוניים גבריים.
הסיום: הבית האחרון מציב את אסתר כ"אמה של מלכות". מקובל לראות ברות המואבייה "אמה של מלכות" כיוון שמצאצאיה נולד דוד המלך, אולם המשוררת מציבה את אסתר כדגם מופת לִמְלָכוֹת, היא מלכה למופת והאם של כל המלכות לעתיד לבוא. היא מודל לדרכי פעולה לנשים מתוך רצון למימוש עצמי, להוצאת הקול הפנימי החוצה.

•	
סיכום במליאה:
הסיכום יתחיל באיסוף הלימוד בחברותות, איסוף קצר של הלימוד על המדרשים, ויתמקד בלמידה משותפת של השיר.
סיכום כללי למהלך: 
הלימוד מדגיש את המהפך שעוברת אסתר מנערה צייתנית שעושה מה שאומרים לה הגברים סביבה, לאישה פועלת בעלת עמדה ואמירה אל מול אחשוורוש, מרדכי וחכמים. 
אפשר להעלות לדיון את השאלה כיצד התהליך שעוברת אסתר משתקף בחיי נשים גם היום: 
•	מה מניע נשים לפעול? 
•	איזה מאמץ נשים צריכות לעשות כדי לפעול בזירה הציבורית? 
•	מהם המחירים שאסתר משלמת (לא כתוב שנולדו לה ילדים, לא מתוארים יחסיה עם אחשוורוש לאחר שהיא הוכיחה את מנהיגותה, ולא נאמר מהם תפקידיה בארמון אחרי שהובהר מעמדם של היהודים. 
•	מהם המחירים שנשים משלמות היום?
•	ולסיום: איך עד היום לא קראנו כך את המגילה, איך שיטת החינוך הממלכתית הצליחה להקטין את המהלך ההרואי שאסתר עוברת?