אקו-כשרות: כשרות למאה ה21 – דף שני

הצעת הנחיה

רציונל תוכני
הלימוד דן בשאלה על אילו עקרונות צריכה להיות מבוססת הכשרות במאה ה21? כבר באמצע שנות השבעים הציע הרב זלמן שכטר-שלומי מארצות הברית, את המושג 'אקו-כשרות' (Eco-kashrut) שיבטא את מרכיב שמירת הסביבה בעקרון שמירת הכשרות. בסוף שנות השמונים קיבל רעיון זה תנופה נוספת בדבריו של הרב ארתור ווסקו וארגונו 'מרכז השלום'. 
הרעיון המרכזי העומד מאחורי המושג 'אקו-כשרות' הוא, שהלכות הכשרות בזמננו חייבות להתחשב בסוגיות מוסר של העידן המודרני הנוגעות ביצירת אוכל ובאכילה, משום שאחד הטעמים של הכשרות, כפי שמציגה בפירוש התורה, הוא להעלות את אקט האכילה למעשה בעל קדושה. לפיכך ראוי היום להרחיב את הלכות כשרות שיכללו גם שיקולים סביבתיים כגון איסור על שימוש בכלים חד פעמיים, אכילת ביצי חופש, הקפדה על מחזור, עידוד קניית מוצרים מחברות המקיימות חוקי סחר הוגן (Fair Trade), שמירה על זכויות עובדים, ועוד. 
בארץ, מעניק ארגון 'מעגלי צדק' (וארגונים נוספים שהצטרפו אליו) תעודת כשרות חברתית - "התו החברתי" - למסעדות ובתי הקפה השומרים על זכויות העובדים ומקפידים על נגישות מלאה לנכים. בעיני אנשים רבים, תעודת התו חברתי חשובה לא פחות מתעודת כשרות מטעם הרבנות. 
  
פן נוסף של הלימוד מתייחס לאופן קבלת החלטות בקהילות שאינן הלכתיות, בכל הקשור למנהגי הקהילה. נושא הכשרות משמש כאן דוגמה לבירור זה, ואפשר להחליפו בכל נושא אחר שבין אדם לחברו או בין אדם למקום. במנגנון ההלכתי יש חוקים הקובעים את מהות השינויים וקצב התפתחותם (אם כי גם שם קצב השינויים אינו זהה כמובן בכל קהילה וקהילה). אך קהילות הנמצאות מחוץ למסגרת ההלכתית, אשר רוצות לבסס לעצמן נורמות חברתיות, חייבות ליצור מנגנון משלהן ולהסכים על דרך קבלת ההחלטות. יצירת נורמות קהילתיות הן בעינינו כלי הכרחי לבניית חברה צודקת יותר. 

סדרת דפי הלימוד הנוכחית מדגימה בקצרה דרך לבירור ערכי של קהילה בקבלת החלטות הנוגעות לאורח החיים. העיקרון המנחה הוא שמקבלי ההחלטות דנים על ערכים ולא על הרצונות הפרטיים של כל אחד מחברי הקבוצה, ובתוך כך מתקבל דיון מהותי. הצרכים הפרטיים מתורגמים לערכים כלליים, ואותם ניתן לשקול אל-מול ערכים סותרים. בדרך זו מתאפשרת לעתים פשרה שלא הייתה גלויה לעין כאשר הדיון נסב על צרכים ורצונות בלבד. 
בשלבים הראשונים אוספים מקבלי ההחלטות את המידע הרלוונטי ממנהגים מקובלים והלכות מסורתיות, ומכל מקור מידע אפשרי. בשלב הבא – הוא התהליך המוצע כאן - נעשה בירור עיוני בנורמות והערכים של חברי הקבוצה. בשלב הנוסף – המוצג בפעילות שבדף השני - ממשיכות קבוצות [דיון] של מקבלי ההחלטה את התהליך בהעמדת הערכים השונים זה מול זה ושקילתם, עד לקבלת תוצאה של ניסוח החלטות חלופיות המוסכמות על הכלל.  

למדע נוסף על השיטה ראו ב www.therra.org:
 
•	David A. Teutsch, “Values-Based Decision Making,” The Reconstructionist, Volume 65, Number 2, Spring 2001, pp. 22-8.
•	David A. Teutsch, “Reinvigorating the Practice of Contemporary Jewish Ethics: A Justification for Values-Based Decision Making, The Reconstructionist, Volume 69, Number 2, Spring 2005, pp. 4-15. 

המקורות
1.	רמב"ם, מורה נבוכים [2002: מהדורת מיכאל שוורץ], חלק שלישי, פרק מח: הרמב"ם סוקר את חוקי הכשרות ושואף לספק להם נימוקים הגיוניים.
2.	Judaism as a Civilization, מרדכי מ' קפלן, (1934) עמ'440-441 : הרב מרדכי קפלן (1881-1983) משיב לרמב"ם וטוען כי ניסיון לתת הסבר פיזיולוגי לחוקי הכשרות פוגע במטרתם - לעצב בית יהודי שבו המחשבות נתונות תמיד לה'.   
3.	'סחר הוגן' - hewikipedia.org– הסבר ועקרונות של המושג.
4.	'התו החברתי' – מתוך אתר 'במעגלי צדק' (www.mtzedek.org.il).

תיאור מתודי

לימוד בחברותא: כהמשך השיעור הראשון, בקבוצות קטנות ילמדו המשתתפים את המקורות בחברותא. בקשו מהם לרשום את הערכים "היהודיים" ו"הומאניים" בדומה למה שנעשה בלימוד הקודם. 

אסיף: עברו במהירות על המקורות וסכמו את הערכים שכתבו הלומדים. הצעות לשאלות דיון: 
•	האם עשויים להיות לכשרות עקרונות נוספים שאינם מוצגים כאן? מה הם?
•	מהם העקרונות החשובים ביותר בעיניכם?
•	האם יש הבדל אם מדובר בשמירת כשרות במרחב הקהילתי והציבורי או במרחב הפרטי?
•	האם לדעתכם ראוי להרחיב את הלכות הכשרות ולכלול בהן חוקים נוספים של שמירת איכות הסביבה ושמירת זכויות עובדים וכדומה?

הצעה לפעולה: אפשר לקיימה לפני האסיף, או לאחר הדיון על שתי השאלות הראשונות לעיל. אחרי הפעולה יוצגו שתי השאלות הנוספות.
חלקו את הקבוצה לקבוצות קטנות בנות ארבעה לומדים, ובכל אחת בקשו מהם להכריע בדילמה הבאה (לחלופין, אפשר ליצור דילמות נוספות ולבקש מכל קבוצה להכריע בדילמה אחרת). במהלך הדיון על הלומדים להתייחס למקורות בדף הלימוד. 

דילמה ללומדים צעירים: 
תרבות יהודית באוניברסיטת הגשמת חלומות 
אתם חברי הוועד של האגודה לתרבות יהודית הומניסטית באוניברסיטת 'הגשמת חלומות'. אתמול נמסר לכם שארגונכם יקבל מטבח בפורום הסטודנטים שישמש אתכם לארגון אירועים של האגודה וכן ישמש את האגודה גם ביומיום. חברי האגודה אינם שומרים כשרות לפי ההלכה, ולכן אין דרישה להקים מטבח לפי חוקים אלו. לפחות שני שליש מחברי האגודה הם צמחוניים, ורובם שייכים גם לארגון 'מגמה ירוקה'. במהלך השנה האגודה לוקחת חלק באירועים משותפים עם ארגונים יהודיים אחרים באוניברסיטה, אשר כן מקפידים על הלכות הכשרות. לארגונים אלו יש מטבח כשר. עליכם לקבוע כעת מהי מדיניות האגודה בעניין כשרות המטבח, הן לשימוש יומיומי והן לאירועים של האגודה. 

דילמה ללומדים מבוגרים: 
קהילה ירוקה
'קהילה ירוקה' קמה במרכז הארץ לפני שלוש שנים. הקהילה מתכנסת מדי שבוע לקבלת שבת, וכן חוגגת יחד חגים ומועדים וטקסי מעגל החיים. בנוסף מקדמת הקהילה פרויקטים מקומיים בתחום איכות הסביבה. לאחרונה קיבלה הקהילה מהעירייה מבנה שישמש אותה לצרכיה. כוועד הקהילה עליכם להחליט מהי מדיניות הכשרות שתונהג במטבח ובמבנה כולו. יש לציין שבקהילה אין חברים השומרים על כשרות כהלכתה, בתוך הבית ומחוצה לו. אך חשוב לחברים לבטא הן את המסורת היהודית והן את ערכי איכות הסביבה וערכים מוסריים אחרים בני זמננו.  

שאלות נוספות לאסיף:
1.	כיצד התקבלה הכרעתכם?
2.	האם נתקלתם בקשיים במהלך הדיון? אילו?
3.	האם הדיון לקראת קבלת החלטה התבסס על הערכים העולים מהמקורות או ערכים כלשהם, או שהיה זה דיון המקשיב לצרכים השונים של הקבוצה ומנסה להכילם?
4.	האם לדעתכם הדיון היה שונה אילו לא הייתם לומדים תחילה את המקורות?