בריאת האשה
רציונל
שני סיפורי הבריאה המופיעים בפרקים הראשונים של ספר בראשית, מעוררים שאלות רבות, ביניהן שאלת סדר הבריאה של האיש והאשה. לשאלה זו השלכות תרבותיות וחברתיות המצויות בתשתית מעמדן של נשים בחברה עד ימינו.
הלימוד מתחיל בעיון בשני התיאורים המופיעים בבראשית פרק א וב ובמשמעויות של כל אחד מהם. בהמשך נלמד מדרש חז"ל המנסה להתמודד עם הקושי העולה מקיומם של שני סיפורי בריאה מקבילים, ובמיוחד מהקושי של בריאת האשה מהצלע. מומלץ להשוות את המדרש לתיאור הבריאה של אפלטון, המופיע ב'כתבי אפלטון' (כרך שני, הוצאת שוקן, ירושלים ותל-אביב תש"מ, עמ' 113-112), ולשאול במה דומה התיאור למדרש, ומה הוא מוסיף. לסיום נקרא פרשנות חדשה של חוקרת המקרא הפמיניסטית, פיליס טריבל, וכן נקרא את תיאור הבריאה המופיע בפרק ה בספר בראשית, ונבדוק אם ניתן לראות בו אפשרות ל"התפייסות" עם התיאור הלא-שוויוני של פרק ב. שירה של אסתר אטינגר מובא כאפשרות נוספת לסיום הלימוד.
נקודת המבט המרכזית שמציע לימוד זה היא ההשפעה העמוקה של סיפור התשתית של בריאת האיש והאשה על הבניית אי השוויון בין גברים לנשים. דרך הלימוד נחשפת הבעייתיות שבבריאת האשה מצלע האיש, ובהיותה חלק ממנו ולמענו. הלימוד בוחן את אופן שימור סיפור זה בזיכרון הקולקטיבי, ומציג כמה אפשרויות, עתיקות כחדשות, להתמודד עם הקושי.

תיאור מתודי
פתיחה
ניתן לפתוח את הלימוד בשאלה פשוטה המוצגת לכל המשתתפים: איך נבראה האשה?
בסבב התשובות כדאי לשים לב איזה תיאור בולט יותר - האם התיאור השוויוני של פרק א, או זה של פרק ב. בדרך כלל התשובה הספונטנית היא "האשה נבראה מהצלע", ואפשר לשאול (כאן או בהמשך המפגש) מדוע אנחנו זוכרים יותר את תיאור פרק ב ופחות את תיאור פרק א, השוויוני.
נמשיך בקריאה משותפת של שני סיפורי הבריאה המתארים את בריאת האדם: בראשית פרק א פסוקים כד-ל, ובראשית פרק ב, פסוקים ז, יח–כד.  בחרנו להביא כאן רק את תיאורי בריאת היום השישי, אבל אפשר לקרוא את כל הפרק כדי לעזור למשתתפים להבין את ההקשר המלא.
בדף הלימוד מוצעות שאלות לעיון.

לימוד בחברותא 
נלמד בחברותא את המדרש מבראשית רבה ואפשר גם את הציטוט מאפלטון, כדי לאפשר העמקה ודיון בשאלות המצורפות.

מליאה /אסיף
בדיון המשותף נציע דרכים נוספות להתמודדות עם הקושי שמציב סיפור בריאת האשה מצלע האיש. נקרא את פרשנותה של פיליס טריבל כפרשנות מודרנית מזווית פמיניסטית, ונוסיף עליה את הפסוקים מפרק ה בספר בראשית, המהווים מעין 'סיכום' מתומצת של מעשה הבריאה, ולכן אולי מציעים הכרעה בין שני הסיפורים המתנגשים.		
ניתן לסיים באווירה לירית, ולקרוא את שירה של אסתר אטינגר, המשתמשת במדרש חז"ל שלמדנו בחברותא על דו-הפרצופין והנסירה, ומנכיחה את הקושי והכאב שטמונים בו.