סדר היום של אלוהים
דף למנחה

מטרתו העיקרית של הלימוד היא לדון בחשיבותו ובאופיו של תפקיד מלמד התינוקות. לכן חשוב שהמנחה ינתב את הדיון בנושא זה במהלך הלימוד, אף שניתן לצאת מן המקור המרכזי לנושאים אחרים.
במרכז הלימוד מקור ציורי ביותר המתאר את סדר יומו של אלוהים. בטרם נקרא בו נבקש מהמשתתפים להפעיל את דמיונם ולפרט מהם תחומי אחריותו של אלוהים ואיך נראה 'יום העבודה' שלו. לאחר מכן נקרא יחד את המקור מן התלמוד הבבלי במסכת עבודה זרה ונדון בו באמצעות השאלות המנחות. 
לפי התלמוד, סדר היום של האל מתחלק לארבעה חלקים עיקריים: לימוד תורה; דאגה לעולם; עשיית משפט וצדק, ולימוד תינוקות של בית רבן. מעניין להשוות בין תיאור זה לתיאור שהציעו המשתתפים ולתווך ביניהם בהבנת המושגים (לימוד תורה והשגחה פרטית) וחשיבותם בעולם היהודי. לפני שחרב בית המקדש, היה הקב"ה משחק עם לוויתן להנאתו, אולם מיום שחרב בית המקדש הקב"ה שרוי בצער, ולכן החל ללמד תורה לתינוקות. בכל הפעולות שמבצע הקב"ה בולטות מידת הרחמים שלו, הדאגה לפרטים הקטנים, חוכמתו ותבונתו, המשיכה העזה לתורה, רגישותו ושובבותו. 
מה ניתן ללמוד מן המקור? התשובות לשאלה זו רבות; ייתכן כי חז"ל שרטטו למעשה מודל לחיקוי של לימוד תורה בכל יום, כפי שראוי לאדם לעשות; ייתכן כי הם רצו להדגיש את יד השם בעולם וההשגחה הפרטית, אשר אמורה להשפיע לטובה על האדם - כי איך אפשר לחטוא אם אלוהים מתבונן עליי ועל ביצי הכינים בכל יום?; וייתכן כי הם רצו להדגיש את חשיבותו של מקצוע מלמד התינוקות, מורכבות התפקיד והקשיים הכרוכים בו, ואולי גם להעלות את יוקרתו. כמנחים, נמקד את הדיון בהצעה האחרונה - עיסוק בדמותו של מלמד התינוקות, חשיבות תפקידו ואופי עבודתו באמצעות השאלות המנחות.
בתקופת חז"ל מקצועו של מלמד התינוקות היה מקצוע חשוב, ולכן, על פי מדרש זה, הקב"ה כמו גם גדולי החכמים שימשו בתפקיד זה. אולם כמו היום גם אז, התמורה הכספית ומעמדם החברתי של מלמדי התינוקות היו נמוכים. לפיכך, ייתכן שהמדרש נועד להיות מעין 'פרסומת' או 'סרטון תעמולה' שמעלה את יוקרתו של המקצוע. 
לסיכום המפגש, נבקש מהמשתתפים להכין פרסומת למקצוע מלמד התינוקות, אז והיום.