עיר שאין בה מלמד תינוקות
דף למנחה

במפגש זה נתמקד בחשיבותו החברתית של מלמד התינוקות בימי חז"ל ובימינו. נפתח בסבב שבו נבקש מהמשתתפים להציע אילו מוסדות ובעלי תפקידים הכרחיים לקיומה של חברה, ונבדוק כיצד תיראה החברה ללא מוסדות אלו. 
נעיין במקור הראשון מתוך התלמוד הבבלי, מסכת שבת ונראה כי לפי גישת חז"ל, יש לפעול בחומרה רבה כלפי עיר שאין בה מלמדי תינוקות. נשאל מי הוא המלמד ומי הם התינוקות - מה גילם? מה הוא מלמדם? מה מאפיין את עבודתו? האם זו עבודה קלה או קשה?
מלמד התינוקות הוא מורה של תלמידים ב'חדר' המסורתי, המכונים  'תינוקות של בית רבן' – ילדים מגיל שלוש שלמדו ממנו את ניגון התפילות,  את פרשת השבוע, חמישה חומשי תורה ומשנה. המלמד היה אף יוצא עמם לטיולים קצרים בחיק הטבע. המלמד התמנה לתפקידו על ידי הורי התלמידים, על דעת הרב המקומי; הם גם מימנו את שכרו ויחד עם הרב יצרו רשות המפקחת על פעולותיו. רבים מגדולי החכמים היו מלמדי תינוקות.

בתלמוד הבבלי אנו מוצאים כפל גרסאות: על פי גרסה אחת יש להחרים עיר שאין בה מלמדי תינוקות, כלומר לנתק איתה כל מגע, חברתי, כלכלי וכדומה; ועל פי גרסה אחרת יש להחריב עיר כזו. מה עומד מאחורי גישה קיצונית זו של חז"ל? כיצד לדעתם תיראה חברה שאין בה מוסדות חינוך? ייתכן כי הם קושרים קשר הדוק בין חוסר חינוך לציבור הרחב לבין חסרון ערכים ומוסר; ולדעתם, חברה שבה שולטים החזקים ולא ניתנת נגישות שווה לידע לחלשים, היא חברה מסוכנת שאין בה סיכוי לשינוי המציאות החברתית והכלכלית, ועל כן יש לנתק עמה כל מגע ולמנוע את קיומה.
לאחר הדיון במקור זה נעבור לסוגיה במסכת סנהדרין, המפרטת את המוסדות ובעלי התפקידים ההכרחיים לקיומה של עיר הראויה למגוריו של תלמיד חכם: רופא, שוחט, פקיד רישום, נגר, חייט ומלמד תינוקות. נדון במקור בעזרת השאלות המנחות ונחדד אותן בשאלה, האם ניתן להשוות בין רופא למלמד תינוקות? מה הכרחי יותר לקיומה של חברה? 
בסיום הלימוד נמקד את הדיון במציאות שלנו כיום: הפער בין ההכרה החברתית בחשיבותם של בתי ספר ומורים לעומת מעמדם החברתי בפועל.