חברות - עזר למנחה:
הלימוד עוסק במערכות יחסים בין חברים טובים יותר או פחות. מן המקורות עולה יחסה המקודש של היהדות לחברות אמיצה המשמחת אף את בורא עולם. כך עולה מדברי חז"ל, מסיפור אהבתם של דוד ויהונתן, משירו של יהונתן גפן "אף פעם" ומהסיפור "מעשה בשני חברים טובים". השאלה הגדולה המלווה את הלימוד מתחילתו היא מדוע המקורות היהודיים קובעים בצורה נחרצת כל כך: "או חברותא או מיתותא"?

על המקורות
עשרת הפתגמים הראשונים מובאים בעיקר משום שהם מוכרים לרבים בציבור הרחב. משמעותם ברורה אך שנויה במחלוקת. הספרים שמהם צוטטו הפתגמים הם "שמע בני", בעריכתו של יורם טהר-לב, ו"ספר הציטטות הגדול", בעריכת פרופסור אדיר כהן. 

אחריהם מופיעה הגדרת המילה 'חברות' על פי מילון אבן שושן. הגדרת החברות מקדימה את הפרק שחושף את החברות האמיצה ביותר במקרא, במלוא הדרה - חברותם של דוד ויהונתן. בפרק זה, (שמואל א פרק כ) דוד ויהונתן מבקשים להבין את כוונותיו של אבי יהונתן, שאול, באשר לדוד. דוד חושש שמא שאול מבקש להמיתו, ויחד הם מסכימים על הדרך שיהונתן יוכל לגלות בה את כוונות אביו וליידע את דוד.
אמנם הדבר מסכן את שניהם, ואף מעמיד את יהונתן במבחן כיבוד אב, אך השניים מחויבים איש לרעהו, אינם מוותרים ומקריבים למען החברות. הפרק מסתיים בפרידתם הנצחית ובאהבתם הנצחית.
  
מיהונתן ליהונתן: השיר "אף פעם" שכתב יהונתן גפן עוסק בחברות הפוכה מהחברות הקודמת, בשיר נחשפת מערכת יחסים שקרית בין שני חברים. האחד פועל מתוך הבנה עמוקה של מהות החברות ואילו רעהו בז לו, מנצל אותו ומשקר לו. השיר יוצא מגרונו של הנפגע העיקרי מהחברות המבקש "להפריד כוחות" ולפנות לדרך חדשה בלי החבר הבוגדני.  

הלימוד מסתיים במעשה חביב על זוג חברים טובים המלמדים את המלך מהותה של חברות אמת.
בעקבות צו המלך, שני החברים מבקשים למות איש תחת רעהו. מתוך נאמנותם זה לזה  
מתרצה המלך ומבקש להיות שלישי להם.

לסיום מגיע הפסוק הידוע "ואהבת לרעך כמוך, אני ה'" [ויקרא פרק יח פסוק יט] המעניק אלמנט של קדושה לחברות אמת.

מהלך הלימוד: הצגת הנושא, עיון במקורות, סבב התייחסות, קריאת המקורות ודיון, משחק תפקידים, סיום

לאחר הצגת הנושא (מתוך הנקודה האישית או בעזרת המשפטים לעיל) מתבקשים המשתתפים לעיין כמה דקות בפתגמים ולבחור פתגם אחד, להתייחס אליו ולתת הסבר אישי לבחירה. (סיפור מהעבר, תיאור מקרה ספציפי וכיו"ב). מחליטים על סבב מסוים או על שיטת ה"פופקורן", וכל אחד מהמשתתפים משתף בחוויה אישית, בפתגם הנבחר ובנימוק בחירתו.

בהמשך מתבקש מישהו מהקוראים (מומלץ שיהיה בקיא במקרא) לקרוא קריאה רצופה את פרק כ מספר שמואל א. מומלץ לתת כמה דקות של שקט לאחר הקריאה, לטובת קריאה אישית פעם נוספת. בהמשך מעלים את השאלה המופיעה אחרי הפרק ודנים בה.  

לאחר הדיון על החברות בין דוד ליהונתן יקרא אחד המשתתפים את השיר של יהונתן גפן ויפתח דיון בנושא של חברות לא הוגנת או לא שוויונית. סיפור אישי או שיתוף בחוויה דומה יתרום מאוד לליבון הסוגיה. 

לסיום הלימוד נעלה את הפסוק המפורסם, "ואהבת לרעך כמוך". ננסה להבין את מהות הדרישה ונברר אם אפשר לצוות על חברות ואם אפשר לעמוד בדרישה שכזו. 
בסיומו של הפסוק, "אני ה'", נעסוק דרך מעשייה המעלה פרשנות מעניינת למקומו של אלהים בתוך חברות אמת. כאן יכול להיכנס גם ממד הקדושה שחברות. 

מקורות:
-	שבט מוסר
"שבט מוסר" הוא  ספר אונטולוגיה הלקוחה מספרי מוסר רבים. כתב אותו הרב אליהו הכהן האיתמרי מאיזמיר, שנחשד בשבתאות. על פי מספר מהדורותיו היה ספר המוסר הנפוץ ביותר בעולם היהודי במאה השמונה עשרה. נכתב במקור בלדינו ונדפס בדפוס השותפים ברי"ל, הכהן וסלומון, ובשנת תרכ"ג  התפרסם באיזמיר שבטורקיה בשם "שבט מוסר". הספר ביקש להרתיע את החוטאים באמצעות תיאורים רבים ומפחידים של הגיהינום הצפוי להם אם לא יחזרו למוטב. הספר תורגם לעברית ונלמד גם בימינו.

-	בן סירא
ספר בן סירא, הידוע גם בשם חכמת בן סירא או משלי בן סירא, הוא הספר החשוב ביותר מבין הספרים החיצוניים הן מצד מספר האזכורים שלו במקורות יהודיים הן מצד הפופולריות שהייתה לו בקרב יהודים ונוצרים. אף על פי שחז"ל הרבו לצטט מן הספר, הוא לא נכלל בסופו של דבר בין ספרי התנ"ך ולפיכך נזנח ונשכח ברוב הקהילות היהודיות. תרמה לכך גם העובדה שחז"ל אסרו לקרוא בספר זה, ויש המשערים שעל רקע איסור זה התפתח עם השנים החיבור אלפא ביתא דבן סירא, הכולל דברי חכמה של בן סירא ואחרים.
הספר נכלל בתרגום השבעים, וכיוון שתרגום זה משמש בסיס לברית הישנה הוא נכלל בין כתבי הקודש הנוצריים. הנוצרים מכנים אותו Sirach על פי שמו המקורי, או Ecclesiasticus שפירושו "הספר של הכנסייה". לספר שמות רבים מפאת חיבתו על קוראים רבים מדתות שונות שהיו קוראים בו ולומדים אותו?>.
ההתעניינות בספר בקרב משכילים יהודים גברה במאה השנים האחרונות, עם התגברות ההשקפה כי ספרי התנ"ך והספרים החיצוניים הם ביטוי לתרבות היהודית ולא רק להשקפה דתית. לפיכך תורגם הספר בחזרה לעברית מתוך הנוסחים הנוצריים שהשתמרו.

-	פרקי אבות
 מסכת אבות הנקראת גם פרקי אבות הוא שמה של המסכת התשיעית בסדר נזיקין, שהוא הסדר הרביעי מבין ששת סדרי המשנה. מסכת זו עוסקת בענייני מוסר, מידות טובות ודרך ארץ. במסכת זו חמישה פרקי משנה ופרק נוסף של ברייתא המכונה "קניין תורה". יש המבדילים בין "מסכת אבות", הכוללת חמישה פרקים, לבין "פרקי אבות", הכוללת גם את הפרק השישי. המסכת נקראת בבית הכנסת בשבתות הקיץ אחר תפילת מנחה. קהילות יוצאי ספרד (צפון אפריקה ומזרח אסיה) נוהגים לקרוא אותה רק בשבתות ספירת העומר (בין פסח לשבועות, סה"כ שישה שבועות) ואילו יוצאי אשכנז (אירופה) נוהגים לקרוא אותה בשבתות שמפסח ועד ראש השנה. הם קוראים את המסכת בשלושה סדרים, הראשון מתחיל בפרשת נשא, השני בפרשת פנחס והשלישי בפרשת שופטים אשר מסתיים בראש השנה (מכיוון שחסרות לנו שתי שבתות נוהגים בשבתות האחרונות לקרוא שני פרקים כדי להשלים את הסדר).