ערך החינוך
דף למנחה

תקציר: מפגש זה מעמיד את ערך החינוך כנגד ערכים חברתיים אחרים ומנסה ליצור סדר עדיפויות חברתי חדש שבו מקבל החינוך ערך מרכזי, על כל המשתמע מכך. נעשה זאת באמצעות עיון בקטע קצר מתוך שו"ת הרדב"ז המעדיף להקל בדיני קדושת השבת על מנת להשיג מלמד תינוקות לקהילה. 
מילות מפתח: שבת, מורה, מלמד תינוקות, חילול שבת, פיקוח נפש, חינוך, חכמי ארצות האסלאם, הרדב"ז, ערכים, קהילה, שו"ת, חומרה, קולה, פיוט.

נפתח את המפגש בהפעלה קצרה: נפזר על הרצפה דפים שעליהם כתובים ערכים וצרכים חברתיים שונים (ניתן להוסיף לרשימה), ונבקש מכמה מתנדבים (כמספר הערכים) לבחור לעצמם ערך ולחבּרו לדש הבגד. שאר המשתתפים מתבקשים לסדר את המתנדבים בשורה עולה - מן הערך החשוב פחות לערך החשוב ביותר: 

חינוך

טכנולוגיה

תרבות ואומנות

בריאות

תברואה

דאגה לחלשים

ביטחון

סביר להניח כי יתגלעו בקרב הקבוצה חילוקי דעות בשאלת סידור הערכים, ועל המנחה להתבונן היטב בדינאמיקה הקבוצתית כדי להתכונן לדיון שיגיע בהמשך. 
בדיון שבעקבות ההפעלה נבקש מהמשתתפים לנמק את בחירתם ונברר את חילוקי הדעות בקבוצה. 

לקראת לימוד המקור המרכזי נעסוק בקצרה במושג השבת ונשאל:
•	מהי משמעות השבת בעיניכם?
•	כיצד אתם מציינים את השבת?
•	אילו פעולות מותרות ואילו פעולות אסורות בשבת, על פי הידוע לכם?
נרחיב בנושא השבת:
השבת היא ערך מרכזי ביהדות, כפי שעולה כבר מסיפור בריאת העולם בפרקים א-ב בספר בראשית, שלפיו אלוהים ברא את העולם בשישה ימים, וביום השביעי נח. לזכר מנוחת האל אנו מצווים גם כן לשבות ממלאכה בשבת ('כי ששת ימים עשה ה' את השמים ואת הארץ וביום השביעי שבת וינפש') כדי ליצור הבחנה ברורה בין יום קדוש זה לימות החול. 
הפעולות האסורות בשבת נקראות 'ל"ט אבות מלאכה' - שלושים ותשע מלאכות שנעשו במשכן, שמהן נגזרו במהלך הדורות פעולות נוספות הדומות להן או קשורות להן, וכן נוסף האיסור לעסוק במסחר ובענייני ממון בשבת ואף לדבר על כסף בשבת. איסור זה נלמד מישעיהו פרק נח, פסוק יג: 'אִם תָּשִׁיב מִשַּׁבָּת רַגְלֶךָ עֲשׂות חֲפָצֶיךָ בְּיום קָדְשִׁי וְקָרָאתָ לַשַּׁבָּת ענֶג לִקְדושׁ ה' מְכֻבָּד וְכִבַּדְתּו מֵעֲשׂות דְּרָכֶיךָ מִמְּצוא חֶפְצְךָ וְדַבֵּר דָּבָר'. מטרת איסור זה ואיסורים נוספים היא ליצור אווירת קדושה בשבת ולהבדילה משאר ימות השבוע.
ייתכן כי בעיני חלק מן המשתתפים, השבת לא נתפסת כערך עליון, אבל חשוב לעמוד על מרכזיותה וחשיבותה על פני ערכים אחרים (כגון כסף, עבודה, בילויים) כדי להבין את המקור הבא. לאחר העמדת חשיבותה ומרכזיותה של השבת ביהדות, יוצג העיקרון של 'פיקוח נפש דוחה שבת', שלפיו במקרה של סכנת חיים מותר לחלל שבת כדי להציל נפש, ומכאן שערך החיים עולה על ערך השבת.
נעבור לקריאת המקור משו"ת הרדב"ז - ר' דוד בן זמרה (מצרים, מאה 15–16) המתיר לדבר על כסף ובכך להפר את קדושת השבת, לצורך ערכים חשובים אחרים, כאשר יש מחסור בקהילה בבעלי המקצוע הבאים: סופר, מלמד תינוקות ושוחט. נדון בייחודם של בעלי מקצוע אלו, וננסה להבין מדוע מקצועות אלה חיוניים לקהילה עד כדי כך שהם דוחקים את ערך קדושת השבת, ובראשם ערך החינוך (מלמד התינוקות).
מכאן נעבור לדון במציאות ימינו, וננסה לברר עם הקבוצה על מה עלינו לוותר בערכינו החברתיים והאישיים כדי להשיג חינוך ראוי. עד כמה אנו מוכנים להשקיע למען החינוך, ועל מי מוטלת האחריות להכריע ולפעול בנושא. ניעזר בשאלות הנלוות למקור. 
אפשרות להעשרה ולסיכום: עיון בקטע מתוך הפיוט "מה ידידות מנוחתך"
מומלץ לסיים את המפגש בהאזנה לפיוט 'מה ידידות מנוחתך' העוסק בקדושת השבת ובהלכותיה. הפיוט מושר בליל שבת על ידי עדות אשכנזיות בלחנים שונים. יש השרים את הבית האחרון בנפרד, בלחן לעצמו. הפיוט מפרט את התענוגות הגשמיים של השבת – המאכלים, הלבוש והשינה, ואת הלכות השבת – האיסור לעשות מלאכה, ולחשוב חשבונות, מצוות הדלקת הנר ועניינים שונים הנלמדים בעיקר מהפסוק בישעיהו לעיל: 'אִם תָּשִׁיב מִשַּׁבָּת רַגְלֶךָ... וְכִבַּדְתּוֹ מֵעֲשׂוֹת דְּרָכֶיךָ מִמְּצוֹא חֶפְצְךָ וְדַבֵּר דָּבָר' - הנאמר כחלק מהקידוש של שבת בבוקר. המשורר מציין גם את שכרם של שומרי השבת – הזוכים לחוויה שבועית של 'מעין עולם הבא' ומובטחים בנחלה בלי מצרים והצלה מחבלי משיח לעתיד לבוא.
נאזין לפיוט 'מה ידידות מנוחתך' דרך אתר 'הזמנה לפיוט', ונבקש מן המשתתפים לעקוב אחר מילות הבית החמישי: http://www.piyut.org.il/textual/309.html. 
וְגַם לַחֲשׁוֹב חֶשְׁבּוֹנוֹת	חֲפָצֶיךָ אֲסוּרִים	
וּלְשַׁדֵּךְ הַבָּנוֹת	הִרְהוּרִים מֻתָּרִים	
לַמְנַצֵּחַ בִּנְגִינוֹת	וְתִנּוֹק לְלַמְּדוֹ סֵפֶר	
בְּכָל פִּנּוֹת וּמַחֲנוֹת	וְלַהֲגוֹת בְּאִמְרֵי שֶׁפֶר	
בַּרְבּוּרִים וּשְׂלָיו וְדָגִים	לְהִתְעַנֵּג בְּתַעֲנוּגִים