בחזרה לגן עדן איך לומדים ומלמדים את סיפור גן העדן? - דף הנחיה

מבנה הלימוד : 
פתיחה
המנחה יפתח בשאלה:
מדוע לדעתכם, הפך סיפור גן העדן לסיפור מכונן בתרבות המערב?
המנחה ירשום על הלוח את התשובות האפשריות ויחזור אליהן בהמשך, בהתאם להתפתחות הדיון.

א. גישות בלימוד המקורות
על מנת להבהיר את כיוון הלימוד יציג המנחה שלוש גישות ללימוד מקורות קלאסיים, וביניהם מקורות ישראל:
•	הגישה הנורמטיבית-מסורתית: 
התנ"ך הוא טקסט מקודש. 'דבר אלוהים' ולכן הוא דורש התייחסות מיוחדת. הפרשנות המסורתית מחייבת.

•	הגישה המקראית-מדעית (דיסציפלינארית): 
העדפה של מקורות בעלי גישה אוניברסאלית. התנ"ך אינו יצירה מקודשת ויש לחקור אותו באמצעות קריטריונים אובייקטיביים עד כמה שאפשר. העשרה של המחקר המדעי של המקרא תוך פתיחות ויחס ביקורתי לטקסט.

•	הגישה התרבותית:  
דגש על המסר הערכי של התנ"ך. התנ"ך שייך לעם היהודי מסיבות היסטוריות ותרבותיות –  לא רק בשל האמונה הדתית.
עוצמתו של התנ"ך עיצבה את העם היהודי מבחינה היסטורית ותרבותית.
התנ"ך הוא טקסט יהודי ויצירה אנושית. ניתן לפרש אותו בדרכים רבות – 
פלורליזם.

כמובן, הגישות אינן כה חדות וקיימת זליגה ביניהן בהתאם להשקפתו של הלומד, אך לענייננו, חשובה בעיקר הגישה התרבותית, העומדת בבסיסו של הלימוד על סיפור גן העדן כסיפור מכונן.

מקור מס' 1 – לשבור את שלוות הנפש
על-מנת להדגים תפיסה זו ייערך לימוד משותף של מקור מס' 1 ולאחריו דיון קצר על משמעותו.

ב. סיפור גן עדן כיצירה ספרותית-תרבותית
לימוד בקבוצות – מקורות 2-5
•	המנחה יקדים ויסביר כי סיפור גן העדן הוא יצירה ספרותית מתוחכמת ומורכבת, שבחירת המילים בה אינה מקרית. מעקב אחרי מוטיבים ספרותיים יכול להאיר את עינינו למשמעויות ערכיות הטמונות בסיפור – משמעויות שדיברו אל ליבם של הוגים, יוצרים ואנשים בכלל, בכל התקופות.
•	הלומדים ילמדו בחברותא – חלקם את מקורות 2-3 וחלקם את מקורות 4-5.
אסיף במליאה
•	הלומדים יציגו את התובנות שעלו בהם במהלך לימוד המקורות.
המנחה יכוון את הלומדים לדיון:
•	איזו דמות של אדם מתארים המקורות הללו?
•	מהו יחסם של המקורות לאדם (ביקורת, הערכה, אירוניה, דחייה וכד')?
•	האם אתם יכולים להזדהות עם מצבו של האדם כפי שהוא מתואר במקורות הללו? ? כיצד?

לימוד משותף – מקור 6
•	המנחה יסכם סיכום ביניים בעקבות המקורות שנלמדו עד כה: שאיפת האדם לעצמאות לשליטה מזה, ויכולתו המוגבלת מזה.
האדם שואף להידמות לאלוהים – הנחש יודע זאת ובכך מפתה את האיש והאישה.
•	לימוד משותף של מקור 6 ודיון

ג. משמעות שינוי השם בסיפור
לימוד בקבוצות – מקורות 7-9
הלומדים ילמדו בחברותא את מקורות 7-9.
אסיף במליאה
•	הלומדים יציגו את התובנות שעלו בהם במהלך לימוד המקורות.
•	המנחה ידגיש את מוטיב שינוי השם בתנ"ך כמסמן שינוי מהותי, אך שינוי שאינו מוליד 'אדם חדש' – יש בשינוי הד לעבר יחד עם שינוי ערכי משמעותי. האדם כיצור מתפתח, כיצור שיש לו רובדי זהות שונים בתקופות שונות: סוגיה שכיולה להיות רלוונטית לאנשים שונים בתקופות שונות.

ד. סיפור גן עדן באמנות
לימוד מקורות 10-12
מכיוון שסיפור גן העדן הוא סיפור מכונן, הוא זכה להתייחסויות רבות ביצירה הספרותית לסוגיה וכן באמנות הפלסטית, בתיאטרון ובקולנוע.  בחינה של מספר יצירות יכולה להדגים את העניין והפרשנויות השונות לסוגיות שמעלה הסיפור. במקרה שלפנינו, עוסקות היצירות ביחסי איש-אישה, במקור הפיתוי, במקומו של הרע המפתה בין בני האדם ובאפשרויות שונות לדרוש את הקשר בין איש לאישה.

•	המנחה יתלה בחדר 'תערוכה' של מקורות 10-13 .
•	הלומדים יתבקשו לסייר בתערוכה יחד עם דף השאלות המתייחסות למקורות הללו.
•	לצד כל יצירה יתלה דף ובו יוכלו הלומדים לכתוב את התובנות והתחושות שעלו בהם תוך התבוננות ביצירה.

אסיף במליאה
•	דיון על השאלות המלוות את מקורות 10-13 במליאה.
•	האם ישנן ביצירות הללו מסר אוניברסלי? 
•	כיצד הייתם אתם מתארים את דמותו של הנחש ואת היחסים בין אדם לחוה? מדוע?

הערה למנחה- כדאי לתת את הדעת על כך, רבות מיצירות האומנות העוסקות בפיתוי מושפעות מאבות הכנסייה הנוצרית (אוגוסטינוס מהיפו, בעיקר), שראו בפיתוי את החטא הקדמון ובחולשתה המוסרית של האישה את אם כל חטאת. יצירות 12-13 הן ביטוי מובהק לכך – הן בעיצוב הנשי של הנחש והן  בקשר הברור בין האישה לבין הנחש. יצירתו של רמברנדט מבטאת קשר אנושי מסוג אחר לחלוטין.
אמנם יצירות אלו מבטאות תפיסת עולם נוצרית, אך האם אין כאן ביטוי לתפיסת האישה בכלל, ולא רק בעולמה של הכנסייה הנוצרית (וודאי שישנו מקום לדיון נפרד על השפעות בין דתיות).

סיכום ביניים:
המנחה והלומדים יתבוננו בתשובות שניתנו לשאלת הפתיחה – מהם המוטיבים שהפכו את סיפור גן העדן לסיפור מכונן?
המנחה ישאל האם ניתן להוסיף מוטיבים נוספים.
ניתן לסכם ולהביא כמה מהביטויים המובהקים  של חיי האדם המופיעים בסיפור גן העדן:
זהו סיפור בעל כמה רובדי משמעות מקבילים: 
•	מעגל חייו של האדם המתואר באופן סמלי – מלידה, דרך התבגרות, הקמת משפחה ומוות. 
•	איש ואישה – אדם וחוה: יחסים משתנים בין המינים 
•	ההבדל בין בע"ח, אדם ואלוהות. 
•	מוצא האנושות וביטוייה הכלכליים,התרבותיים והטכנולוגיים. 
•	אדם ואלוהים – השאיפה להידמות לאלוהים, אי ציות לאל ותוצאותיו. 
•	משמעות ההמשכיות האנושית הנוצרת מחוץ לגן העדן: מוסר, תרבות וציוויליזציה לא יוכלו להתקיים ללא קיומו של דור המשך; לכן, הפיתוי הוא הכרחי להתעוררות המינית של האיש והאישה, להולדת ילדים ולעמל המקיים את הילדים ומבטיח את ההמשכיות האנושית. 

בנוסף, כדאי להציג את סיפור גן העדן כסיפור מכונן לספר בראשית כולו:
מומלץ לשאול את הלומדים אילו מוטיבים בסיפור חוזרים ומופיעים בהמשך סיפורי בראשית?
•	הקשר הסבוך בין אדם לאלוהים כפי שמופיע בסיפור גן העדן מופיע מאוחר יותר בסיפור קין והבל, דור המבול ומגדל בבל:
בריאה – הרצון להיות כאלוהים - חטאי האדם - חרטה אלוהית – עונש:

•	דפוס חיי האדם כפי שמופעים בסיפור גן העדן מופיע מאוחר יותר בחיי האבות:
בריאת המשפחה – חטא – עונש (גלות, פרידה, ריב) – תיקון? התבגרות 

ה. סיפור גן העדן: השראה פנים תנ"כית
סיפור גן העדן היווה אמנם השראה למוטיבים בספר בראשית וליצירות אומנות, אך הוא גם מהווה השראה לתיאורים נוספים בתנ"ך השואפים לחזור לגן העדן האבוד: מקורות 14-15 הם דוגמא לכך. גן העדן שלעתיד לבוא, שהוא חלק מחזון אחרית הימים שונה מגן העדן הבראשיתי: ניתן להגיע אליו רק לאחר תיקון העולם והנהגתו בחסד ובמשפט צדק.  

לימוד משותף – מקורות 13-14
סיכום הלימוד: סיפור גן העדן כמקור השראה בתנ"ך. ההבדל בין גן העדן הראשוני לבין תיקון העולם שבעקבותיו הופך העולם לגן עדן.

ו. הטוב שבעולמות האפשריים?
לימוד משותף מקורות 17–18 
דומה ששאלת הרע בעולם מלווה את האדם מאז עמד על דעתו – אם ברא אלוהים עולם, מדוע ברא בו את הרע?
ואם קיים רע בעולם, היכן אלוהים ומדוע אינו מתערב ומבטל את הרע מעולמנו?
שאלות אלו עמדו בבסיס מדרשי חז"ל על בריאת האדם והעולם. בכל דור ניתנו תשובות שונות בהתאם להשקפות התקופה – השוואה בין מדרש חז"ל לבין סרט האנימציה 'האנימטור' בן תקופתנו, יחדדו זאת.

 שיר לסיכום
ניתן לבחור בין שירה של חוה אלברשטיין – 'גן העדן האבוד', לבין שירה הפיוטי של רבקה מרים.