שירת העשבים 
שיעור חינוך לט"ו בשבט – כיתה ט'

תכנית בארי, מכון שלום הרטמן

פתיחה כללית
דף לימוד זה הוא חלק מסדרת לימוד המוקדשת לט"ו בשבט, במסגרת תכנית 'בארי' של מכון הרטמן http://beeri.hartman.org.il/Resource_Center.asp. 
הדפים מכילים מקורות מעטים, הקלים להבנה, שמאפשרים לכל מורה ולכל תלמיד להתמודד עמם בקלות, גם אם הם אינם בקיאים בתחום הדעת של לימודי יהדות. כל אחד יכול לקחת חלק בשיעור וליהנות מלימוד שעושה שימוש בטקסט יהודי כגירוי לדיון בנושאים כלליים השאובים מעולמם של התלמידים.
דפי הלימוד הותאמו לשש הכיתות של החינוך העל יסודי, ועל כן המורה יכול ללמד בכל שנה שיעור אחר לפי רמת כיתתו.

ט"ו בשבט הוא מועד המזמין דיון על הקשר בינינו לבין הטבע; על המודעות שלנו לשמירה על הטבע; ועל יחסנו לטבע כמקרה מבחן ליחס שלנו לכל מה שמחוצה לנו, כפרט וכחברה. שירה של נעמי שמר 'שירת העשבים' המבוסס על קטע הגות של רבי נחמן מברסלב, יכול לשמש נקודת מוצא לדיון מעין זה.

מטרות השיעור
1.    הגברת המודעות של התלמידים אל עולם הטבע סביבם.
2.   התבוננות ביקורתית על היחס שלנו אל מה שמחוץ לנו.
3.   היכרות ראשונית עם תפיסת העולם החסידית ביחס לבריאה.

מבנה השיעור
1.    השמעת השיר תוך מילוי משימת קשב.
2.   חלוקת דפי מקורות ועבודה עליהם.
3.   דיון במליאה.

מהלך השיעור
 1.    נשמיע לתלמידים את השיר ונבקש מהם לרשום על פתק מה נושא השיר.
נאסוף את הפתקים ונציע מספר אפשרויות שהעלו התלמידים. נרשום אותן על הלוח על 
מנת לבדוק בהמשך אילו מבין האפשרויות קלעה באופן הקרוב ביותר.
2.   נחלק לתלמידים דף מקורות ונבקש מהם לעבוד על הדף בחברותא (20 דקות).
3.   נעבור עם התלמידים על המקורות שלמדו (10 דקות).
4.   ניצור דיון המחבר בין השיר (ניגון, שמחת עבודת השם, עשבים, רועה, השתוקקות לארץ 
ישראל, קדושת ארץ ישראל) לבין עולמם של תלמידנו.
האם יש לנו ניגון? מה בעולמנו יכול להיות דומה לניגון של רבי נחמן? מיהו הרועה ומי הם 
העשבים בעולם של כל אחד מאיתנו? כמה מקום אנו מאפשרים לזיקות בינינו לבין אחרים?
מה קדוש בעינינו? למה אנו משתוקקים?

השיר של נעמי שמר "שירת העשבים" מבוסס על מקור מאת רבי נחמן מברסלב:

"דע כי יעקב אבינו כששלח את בניו עשרת השבטים ליוסף, שלח עימהם ניגון של ארץ ישראל. וזה סוד 'קחו מזמרת הארץ בכליכם' וכו' (בראשית מג). בחינת זמר וניגון, ששלח על ידם ליוסף, וכמו שפירש רש"י את זמרת הארץ לשון זמר וכו'. כי דע, כי כל רועה ורועה יש לו ניגון מיוחד, לפי העשבים ולפי המקום שהוא רועה שם. כי כל בהמה ובהמה יש לה עשב מיוחד שהיא צריכה לאוכלו. גם אינו רועה תמיד במקום אחד. ולפי העשבים והמקום שרועה שם, כן יש לו ניגון. כי כל עשב ועשב יש לו שירה שאומר, שזה בחינת פרק שירה. ומשירת העשבים, נעשה ניגון של רועה (ליקוטי מוהר"ן תנינא, תורה סג).

לשיטתו של רבי נחמן מברסלב, לכל דבר שיש בו חִיות יש לו ניגון. הניגון הוא מקור חיים. נעמי שמר משתמשת במוטיב הניגון בשירה. נדמה כי גם עבורה כאדם יוצר, הניגון הוא מקור חיים ונשמת אפה ככותבת וכמלחינה. יש בשיר מתח בין הניגון האמוני, הדתי, הקבלי, לבין הניגון במובן של שירה ופזמון. ובכל מקרה שניהם בבחינת צורך קיומי וביטוי עמוק לחִיות.

נדמה ששירת העשבים של רבי נחמן היא אוניברסלית בעוד זו של שמר יש בה משהו לוקלי, מקומי, מחובר לארץ ישראל. מן השיר עולה כי הניגון הוא אישי, משתנה ותלוי הקשבה רגישה לסביבה. יתר על כן, ככל שנהיה יותר קשובים ורגישים לסביבתנו ניטיב ליצור את ניגונינו אנו. לניגון יש צד דיאלוגי חשוב.