Author: Crow
Last saved by: הדס

ט"ו בשבט- גלגולו של חג

שיעור חינוך לט"ו בשבט – כיתה י'

תכנית בארי, מכון שלום הרטמן

פתיחה כללית
דף לימוד זה הוא חלק מסדרה המוקדשת לט"ו בשבט, במסגרת תכנית 'בארי' של מכון הרטמן http://beeri.hartman.org.il/Resource_Center.asp. 
הדפים מכילים מקורות מעטים, הקלים להבנה, המאפשרים לכל מורה ולכל תלמיד להתמודד עמם בקלות, גם אם הם אינם בקיאים בתחום הדעת של לימודי יהדות. כל אחד יכול לקחת חלק בשיעור וליהנות מלימוד שעושה שימוש בטקסט יהודי כגירוי לדיון בנושאים כלליים השאובים מעולמם של התלמידים.
דפי הלימוד הותאמו לשש הכיתות של החינוך העל יסודי, ועל כן המורה יכול ללמד בכל שנה שיעור אחר לפי רמת כיתתו.

ט"ו בשבט מופיע במשנה כ'ראש השנה לאילן' – תאריך שממנו מחשבים את גיל העץ וממנו נגזרת חובת התרומות והמעשרות. אין מדובר בחג וביום זה אין מצוות מעשיות. בתקופות מאוחרות יותר הפך ט"ו בשבט ליום חג, כשכל דור התאים את החג לצרכיו שלו.
בשיעור זה נדון במשמעות של ט"ו בשבט בעבורנו, כתושבי ארץ ישראל. נבחן יום זה כפי שעוצב בראשית ההתיישבות בארץ, כיום נטיעות, ונברר מה המשמעות של יום זה בעבורנו כיום.

מטרות השיעור
1.    הבנת אופייה של המסורת היהודית כדינמית ומשתנה.
2. הבנת התכנים המשתנים של ט"ו בשבט שמקורותיהם בצרכים תרבותיים משתנים.
3.  בירור הצרכים התרבותיים שלנו כיום והקשר של ט"ו בשבט לזמננו.

מבנה השיעור
1.    דיון פתיחה
2.   לימוד מקורות

מהלך השיעור
דיון פתיחה:
•	המסורת היהודית קובעת בכל חג ומועד מצוות ומעשים המבטאים את רוח החג אילו מעשים יש לקיים לדעתכם בט"ו בשבט?
(תשובות אפשריות: אכילת פירות יבשים, נטיעת עצים, סדר ט"ו בשבט).
•	אף אחד ממעשים אלו אינו מופיע בספרות ההלכה כמצווה, כמעשה שחובה לקיימו. מדוע לדעתכם בכל זאת בתקופות שונות הוחלט להחיל מנהגים כאלה ואחרים בט"ו בשבט?
(בנטיעת עצים נעסוק בהמשך. הפירות היבשים הם שריד מתקופה שבה נחגג יום זה באירופה בשיא עונת החורף, כשהפירות לא היו מצויים. פירות ארץ ישראל היבשים היו נשלחים ליהודי הגולה. סדר ט"ו בשבט מקורו בקבלה של המאה ה- 16. בשנים האחרונות הוא תופס מקום מרכזי מתוך רצון לשלב טקסים ולימוד מקורות יהודיים בהוויה הישראלית).