עת שערי רצון - עזר למנחה

סיפור עקדת יצחק מסופר בתורה בצורה מינימליסטית ביותר. לו היה כותב אותו סופר בימנו, הרי שהיה פרוש על פני יריעה רחבה של עמודים המתארת את כל הלכי הנפש של הדמויות בסיפור; את התחבטויותיו של אברהם במהלך שלושת הימים, את תחושותיה של שרה וכמובן את עמדתו של יצחק בכל הנוגע לו. מדרשי האגדה "ממלאים את החורים" בסיפור. 
בלימוד זה נעסוק בפיוט "עת שערי רצון", המבוסס על הסיפור המקראי של עקדת יצחק. הטקסט המרכזי של הלימוד הוא הפיוט עצמו, שכתב רבי יהודה בן שמואל אבן עבאס. כמו כן ישמשו סיפור עקדת יצחק בספר בראשית פרק כב והמדרשים העוסקים בו רקע להבנה כיצד מתמודד הפיוט עם העקדה ובאיזו דרך הוא בוחר להציג אותה. מדי פעם ניעזר גם בציטוטי פסוקים ופרשנויות המובאים בפיוט או מסייעים בהבנתו.
פיוט זה מצטט ומתכתב עם המדרשים רבים ומוסיף נופך פרשנות משל עצמו. ננסה לראות יחד על אילו רבדים קדומים נשען הפיוט, כיצד הוא משתמש בהם ומהו "סיפור העקדה" הנוצר מהשילוב של כל אלה.
את הלימוד אפשר לקשר לימי אלול, ראש השנה ולימים הנוראים, מתוך הבנת המקום שתופסת העקדה בימים אלו והניסיון לראות כיצד כותב הפיוט קושר את הסיפור אל הסליחה והמחילה. לאורך הלימוד נשאל את עצמנו את מקומה של ה"כפרה" או ה"זכות" אצלנו והאם אנו יכולים להבין את ההישענות על העבר כ"שטר זכויות" בהווה.

חשוב:
1. מפאת אורך היריעה לא נוכל להביא את כל המקורות שהפיוט נשען עליהם אלא רק מרכזיים שבהם. אפשר לראות מקורות נוספים באתר של בית הלל באוניברסיטה העברית, בקישור: http://www.hujihillel.org.il/59460/עת-שערי-רצון---דף-מלווה
2. אפשר לקבל מידע על כותב הפיוט, על הפיוט עצמו ואף לשמוע ביצועים שונים של הפיוט באתר "הזמנה לפיוט", בקישור:   http://www.piyut.org.il/textual/24.html

על המקורות: 
•	הפיוט "עת שערי רצון": טקסט שילווה אותנו לכל אורך הלימוד ויציג הסתכלות מעניינת שיצר הפייטן על סיפור העקדה. הפיוט עבר ועובר במסורות יהודיות שונות, השרות אותו לפחות פעם בשנה (בראש השנה). אצל חלקן הוא משמש הטקסט המרכזי של סיפור העקדה בשל העוצמה הרבה שיש בו, הדוחקת לעתים את הסיפור המקראי הבסיסי לפינה.
•	ספר בראשית, פרק כב, פסוקים א-יט: מקור שמספר את סיפור עקדת יצחק, מהרגע שאברהם נצטווה בכך ועד שנצטווה לחדול ולעקוד את האיל תחת יצחק. המקור ישמש נקודת השוואה לפיוט כדי לברר אילו חלקים מהפיוט מבוססים על הסיפור המקראי - רבים? מעטים? מרכזיים? שוליים?
•	מתוך הקדמת האברבנאל לבראשית פרק כב: מקור שבו אברבנאל מסביר את מקומו של סיפור עקדת יצחק במסורת היהודית ואת תפקידו כמתווך בין ישראל לאלהים.
•	מדרשים שונים (בראשית רבה, תנחומא, פסיקתא רבתי): מדרשים המוסיפים נופך לסיפור העקדה, משלימים פערי מידע החסרים בסיפור ונותנים פרשנות יצירתית לפסוקים מספר בראשית. תפקיד המדרשים בלימוד הזה הוא להאיר את מקורות ההשראה של כותב הפיוט ולעזור לנו לפענח כיצד הוא בחר לפרש ולהבין את המדרשים.

הצעה למהלך הלימוד:
את הלימוד אפשר לערוך בחברותא, מראשיתו ועד סופו. אפשר גם לפתוח בקבוצה גדולה ולקרוא יחד את הפיוט ואת הקדמת האברבנאל לפרשת עקדת יצחק, לאחר מכן להתחלק לחברותא ולפענח את המקורות שהפיוט נשען עליהם, ובסיום להתכנס שוב ולשאול את שאלת הסיכום במליאה ולאסוף תשובות מכלל המשתתפים.
הלימוד מתאים בעיקר לימי אלול-תשרי, שבהם שאלת החובות והזכויות נשאלת ביתר שאת. מומלץ לקשר את הלימוד לימים אלו דרך שאלת הסיכום המחזירה את הכדור מימיו של אברהם לימינו אנו.