התיוונות בימים ההם בזמן הזה 
שיעור חינוך לחנוכה – כיתה י"ב

תכנית בארי, מכון שלום הרטמן

פתיחה כללית
דף לימוד זה הוא חלק מסדרה המוקדשת לחנוכה, במסגרת תכנית 'בארי' של מכון הרטמן http://beeri.hartman.org.il/Resource_Center.asp. 
הדפים מכילים מקורות מעטים, הקלים להבנה, במטרה לאפשר לכל מורה ולכל תלמיד להתמודד עמם בקלות, גם אם הם אינם בקיאים בתחום הדעת של לימודי יהדות. כל אחד יכול לקחת חלק בשיעור וליהנות מלימוד שעושה שימוש בטקסט יהודי כגירוי לדיון בנושאים כלליים השאובים מעולמם של התלמידים.
דפי הלימוד הותאמו לשש הכיתות של החינוך העל יסודי, ועל כן המורה יכול ללמד בכל שנה שיעור אחר לפי רמת כיתתו.

אחד הנושאים המרכזיים בעיסוק בחנוכה הוא תופעת ההתייוונות שרווחה בחברה היהודית במאה השנייה לפני הספירה. האתוס היהודי-ישראלי מקפיד לעסוק במכבים ולהציג את המתייוונים באור שלילי, אלא שהחברה היהודית באותה תקופה, כמו גם החברה היהודית היום, לא הייתה עשויה מקשה אחת. נדמה כי הבנת העבר עשויה להשליך על התמודדותנו בהווה.

מטרות השיעור:
1. לעסוק בחנוכה בהקשר של זהותנו.
2. להעלות למודעות את מחיר האוניברסליזם.
3. להכיר בבעיית הזהות התרבותית של דורנו.
4. לעורר שאלה על תחושת השייכות התרבותית שלנו ועל זהותנו.

מבנה השיעור:
1. תרגיל פתיחה בנושא רב תרבותיות.
2. דיון במושג תרבות.
3. עיון במקורות בזוגות.
4. דיון במליאה: ניסיון להבין את ההווה מתוך העבר.

מהלך השיעור
1. בתרגיל הפתיחה יבקש המנחה מהתלמידים לרשום על דף:
א. ארבעה דברים שהם אוהבים במיוחד לעשות בשעות הפנאי. 
ב. ארבע מילים שגורות ביותר בלשונם.
המנחה יאסוף את הדפים, ויחלק את הלוח לשני טורים. בטור הראשון ירשום את הדברים שהתלמידים אוהבים לעשות בשעות הפנאי; ובטור השני ירשום את המילים השגורות ביותר בלשונם.
המנחה ישאל:
•	איזו מוזיקה מועדפת על ידי התלמידים?
•	מה הם אוהבים לעשות בקניון?
•	אילו סרטים הם אוהבים לראות בקולנוע?
•	אילו תכניות הם אוהבים בטלוויזיה?
•	מה מתוך כל אלו ישראלי בעיניהם?
בצד המילים השגורות יקיף המנחה את כל המילים שאינן עברית.

2. המנחה ירשום על הלוח את ההגדרה של מילון אבן שושן לתרבות: 'סך ההישגים בהתפתחותו הרוחנית של אדם או של חברה בהשכלה, במדע, באומנות, בארגון החברה, בדת ובמוסר וכדומה'.
•	מה ניתן ללמוד מההגדרה שבמילון עלינו כחברה? כתרבות?
•	האם יש לנו צורך לטפח לעצמנו תרבות ייחודית?
•	ושמא נכון יותר ומעשיר יותר לקבל אלינו תרבויות אחרות?
. לימוד בחברותא של דף המקורות.

3. המנחה יחלק לכל זוג תלמידים (חברותא) דף מקורות ובו שלושה קטעים מספרי המקבים.

ספרי המקבים - קובץ של ארבעה ספרים חיצוניים הנקראים גם ספרי חשמונאים. שניים מן הספרים, ספר מקבים א’ וספר מקבים ב’, מתארים את מרד החשמונאים ואת מלחמות החשמונאים. ספר מקבים א’ נכתב בארץ ישראל, בסוף המאה ה-2 לפני הספירה בימי יוחנן הורקנוס, בנו של שמעון החשמונאי. הספר מתאר את ראשיתה של מדינת החשמונאים ומציג שפע של עדויות היסטוריות ומידע על אירועי התקופה ועל הגיאוגרפיה של ארץ ישראל, ומשום כך נחשב כמקור רב ערך לתולדות מרד החשמונאים. ספר מקבים א’ לא נשתמר בעברית - אלא ביוונית, ורק בעת החדשה תורגם בחזרה לעברית. [מתוך האתר: http://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=3425&kwd=2984]

5. דיון מסכם
•	אילו שתי גישות מופיעות בספרי מקבים ביחס לתרבות היוונית?
•	איזו גישה עדיפה בעיניכם ומדוע?
•	האם יש מקבילה לשתי הגישות הללו כיום?
•	באיזה צד אתם מוצאים את עצמכם? בצד של מתתיהו או של יסון?
•	מה דעתכם על המעשה של מתתיהו? האם הוא טעה או שפעל כראוי?
•	האם חשוב לכם לחזק את התרבות הייחודית שלנו? אם כן, כיצד ניתן לדעתכם לעשות זאת?
•	מה קורה לזהות היהודית ישראלית של ישראלי המבקר בחו”ל? פעמים רבות דווקא בחו”ל ישראלים קנאים לתרבותם, למה לדעתכם זה קורה דווקא שם?
•	האם יש חשיבות לשמור באופן קנאי על תרבותנו גם בארץ?