קושיות
שיעור חינוך לפסח – כיתה ז'

תכנית בארי, מכון שלום הרטמן

פתיחה כללית
דף לימוד זה הוא חלק מסדרה המוקדשת לפסח, במסגרת תכנית 'בארי' של מכון הרטמן http://beeri.hartman.org.il/Resource_Center.asp. 
הדפים מכילים מקורות מעטים, הקלים להבנה, במטרה לאפשר לכל מורה ולכל תלמיד להתמודד עמם בקלות, גם אם הם אינם בקיאים בתחום הדעת של לימודי יהדות. כל אחד יכול לקחת חלק בשיעור וליהנות מלימוד שעושה שימוש בטקסט יהודי כגירוי לדיון בנושאים כלליים השאובים מעולמם של התלמידים.
דפי הלימוד הותאמו לשש הכיתות של החינוך העל יסודי, ועל כן המורה יכול ללמד בכל שנה שיעור אחר לפי רמת כיתתו.

ליל הסדר נפתח בארבע קושיות (שאלות). בשיעור זה נשאל על מקומן של השאלות בליל הסדר ובחיינו. האם יש שאלה טובה? מדוע נפתח הסדר בשאלה? מה תפקידן של השאלות בליל הסדר? האם כדאי לנו ללמוד מכך לשאול גם במקומות אחרים בחיינו? המשנה קובעת: “וכאן הבן שואל אביו, ואם אין דעת בבן - אביו מלמדו מה נשתנה...” (משנה, מסכת פסחים, פרק י, משנה ד).

מטרות השיעור
1. להבין את ארבע הקושיות.
2. להכיר בחשיבותה של שאילת שאלות ותרומתן לעיצוב תודעתנו ביחס לנושאים שונים.
3. לברר מה מקומה של השאלה בחיינו כתלמידים וכאנשים.

מבנה השיעור
1. פתיחה במליאה – מהי קושייה?
2. עבודה בחברותא על ארבע הקושיות.
3. דיון פתוח על מקומה של השאלה בחיינו.

מהלך השיעור
כתרגיל פתיחה נעשה דבר מה חריג, שאינו מקובל, למשל - נתחיל ללמד כשאנו עומדים מאחור ולא מלפנים; נבקש מהתלמידים לסובב את הכיסאות עם הגב ללוח; וכיוצא בזה. המטרה היא לעורר אותם לשאול מה קרה, במה שונה השיעור הזה משיעורים אחרים.
1.     נרשום על הלוח את המילה 'קושייה' ונבקש מהתלמידים להסביר את פירוש המילה? 
	איזו מילה מסתתרת בה? מה בין קושי לשאלה?
2.    נבקש מהתלמידים לנסות לשחזר את הקושיות מההגדה ונראה מה הם זוכרים.
	נחלק להם את דפי המקורות עם הקושיות לעבודה בקבוצות קטנות (10 - 15 דקות)
3.    נסכם ביחד את העבודה בחברותא. נעורר דיון על פתיחת הסדר בשאלות הבן:
 למה הסדר נפתח דווקא כך? האם ניתנות במהלך הסדר תשובות לשאלות שנשאלות? איזו חשיבות/משמעות יש לשאלת שאלות קבועה שכזו? מה נוכל ללמוד על מקומה של השאלה בתרבות? האם אנחנו מכירים אירועים או טקסים נוספים שנפתחים בשאלה?

נקודות לדיון והרחבה למנחה
בתחילת הסדר שואלים הילדים את הוריהם ארבע קושיות המצביעות על השינויים שמאפיינים לילה זה משאר הלילות בשנה. 
במילים שלנו, שואלים הילדים כך בקושייה הראשונה: במה שונה הלילה הזה מכל הלילות שהרי בהם אוכלים גם חמץ וגם מצה ובו אוכלים רק מצה?
כל קושייה מצביעה על שינוי מסוים בליל הסדר לעומת לילות אחרים בשנה:
כל הלילות	הלילה הזה	
אוכלים חמץ ומצה	אוכלים רק מצה	
אוכלים מגוון של ירקות	מקפידים על אכילת מרור	
לא טובלים ירקות	טובלים פעמיים- פעם את הכרפס במי מלח ופעם את המרור בחרוסת.	
אוכלים בישיבה או בהסבה	מקפידים על הסבה - מנהג שלא נפוץ בהרבה בתים היום. 	

•	כמה שאלות יש במקור שלפניכם?
ניתן לקרוא את המקור כשאלה אחת עם ארבע תשובות, או כארבע שאלות נפרדות שמצביעות על שינויים שונים בליל הסדר ושהתשובה להן אינה מוצגת בשיר, אלא היא מובאת במהלך הסדר, בסיפור יציאת מצרים. השאלה יוצרת את הגירוי לסיפור. העובדה שהשואל ער לשינויים המתחוללים סביבו מהווה את המצע לתשובה שמכילה בין השאר הסברים לשינויים שמתבצעים בליל הסדר.
•	מה שואלות השאלות? על מה הן מצביעות?
השאלות מצביעות על שינויים שחלים בליל הסדר לעומת לילות אחרים בשנה -
מקפידים לאכול רק מצה; מקפידים לאכול מרור בין שאר הירקות שאוכלים; מטבילים פעמיים 
לפני הסעודה, מנהג שאינו מקובל בסעודות אחרות; וגם צורת הישיבה משתנה - להסבה. כל אחד מהשינויים הללו מהווה טריגר לעניין אחר בסיפור יציאת מצריים: העבדות, היציאה בחיפזון, הגאולה, מנהגי האדנות.
•	האם הקושיות מתאימות לימינו? 
הקושיות לא לגמרי מתאימות לימינו, משום שבימינו לא נהוג לאכול בהסבה, לא ברור מתי הם שני הטיבולים במהלך הסדר.
•	במרוצת הדורות חלו שינויים בקושיות, כיצד כדאי לדעתכם לשנות את הקושיות היום?
אולי יש מקום ליצור שינוי אמיתי שיעורר שאלה אמיתית ויוביל לדיון משמעותי על סיפור יציאת מצרים.