ארבעת הבנים
שיעור חינוך לפסח – כיתה ז'

תכנית בארי, מכון שלום הרטמן

פתיחה כללית
דף לימוד זה הוא חלק מסדרה המוקדשת לפסח, במסגרת תכנית 'בארי' של מכון הרטמן http://beeri.hartman.org.il/Resource_Center.asp. 
הדפים מכילים מקורות מעטים, הקלים להבנה, במטרה לאפשר לכל מורה ולכל תלמיד להתמודד עמם בקלות, גם אם הם אינם בקיאים בתחום הדעת של לימודי יהדות. כל אחד יכול לקחת חלק בשיעור וליהנות מלימוד שעושה שימוש בטקסט יהודי כגירוי לדיון בנושאים כלליים השאובים מעולמם של התלמידים.
דפי הלימוד הותאמו לשש הכיתות של החינוך העל יסודי, ועל כן המורה יכול ללמד בכל שנה שיעור אחר לפי רמת כיתתו.

בהגדה של פסח מופיע מדרש ארבעת הבנים, המציג ארבעה טיפוסי בנים: חכם, רשע, תם ושאינו יודע לשאול. ארבעה טיפוסים אלו יכולים להתפרש כארבעה סוגים שונים של אנשים, אך גם כקווי אופי שונים המצויים במידה זו או אחרת בכל אדם. נוכל לשאול מה מידת הדומיננטיות של כל אחד מהארבעה בכל אחד מאיתנו? האם יש בנים נוספים שלא נמצאים בהגדה אך נמצאים בחברה? מה המקבילה של כל אחד מהבנים בחברה שלנו כיום? בהתנהלות האישית שלנו?

מטרות השיעור
1.     להתוודע אל ארבעת הבנים.
2.    להשתמש בארבעת הבנים כפריזמה להסתכלות עצמית וחברתית.
3.    להנחיל את ארבעת הבנים כדרך להסתכלות ואפיון תופעות מסוימות במציאות, כביטוי שגור על לשון התלמידים.

מבנה השיעור
1.     הפעלת פתיחה: תכונות הבנים בחיינו.
2.    לימוד מקור בחברותא.
3.    דיון כיתתי.

מהלך השיעור
 1.     נרשום על הלוח את המילים: חוכמה, רשעות, תמימות, לא לדעת לשאול. נבקש מכל התלמידים לרשום על דף דוגמה מחייהם המבטאת כל אחת מהתכונות. נבקש מהתלמידים שרוצים לשתף במקצת מהדוגמאות.
2.    נחלק לתלמידים את דף המקורות ונבקש מהם ללמוד אותו בלימוד עצמי בחברותא (בקבוצות קטנות). 
 3.    נפתח דיון בקבוצה: 
•	האם הייתה התאמה בין הדוגמאות שהבאתם מחייכם לטיפוסי ארבעת הבנים לבין דמותם בהגדה? 
•	אילו דמויות היו דומות ואלו שונות?
•	מה בין רשעות להיעדר סולידריות חברתית? מדוע מי שמוציא את עצמו מן הכלל נתפס כרשע?
•	האם אתם מסכימים לפרשנות של ההגדה לדמויות השונות?
•	לו יכולתם לשנות את ההרכב של ארבעת הבנים, אילו בנים הייתם מוציאים ואילו הייתם מכניסים?

הרחבה למנחה על השאלות בדף המקורות
•	במה באה לידי ביטוי חוכמתו של החכם?
חוכמתו של החכם מתבטאת בסקרנותו, ברצון שלו לדעת את ההלכה ולהעמיק בה.
•	כיצד מעידה התשובה על חוכמתו?
מלמדים את הבן החכם הלכות פסח, עד תום.
•	מהי רשעותו של הרשע?
רשעותו של הרשע בהיעדר הסולידריות החברתית שלו, בכך שהוא מוציא את עצמו מן הכלל.
•	מה דעתכם על רשעות זו? נמקו.
       הקביעה האם זו רשעות תלויה כמובן בנורמות המקובלות בסביבה בה חיים. בחברה
אינדיבידואליסטית, השמה את הפרט במרכז, היעדר סולידריות אינו נחשב בהכרח לרשעות, כי אם התנהגות נורמטיבית. שהרי היות אדם חלק מהכלל מגביל אותו על פי רוב כפרט. בחברות המעמידות את הכלל במרכז, בהן יש חשיבות לציבורי, לקהילה, היעדר סולידריות מתפרש כרשעות מאחר והוא מסכן ערכים דוגמת מעורבות חברתית, ערבות הדדית וכיוב'.
•	כיצד מבטאת שאלת התם את תמימותו?
 התם שואל שאלה כללית מאוד ופשוטה, מתוך התבוננות במציאות ופליאה ביחס למתרחש: “מה זאת?“
•	כיצד עונה התשובה על שאלתו?
התם מקבל תשובה כללית, שמספרת את סיפור יציאת מצרים במשפט אחד.
•	שאינו יודע לשאול אינו שואל. כיצד על האב לנהוג עמו?
האב מחויב לספר לו את סיפור יציאת מצרים למרות שלא שאל.