עבדים היינו ועכשיו?
שיעור חינוך לפסח – כיתה ט'

תכנית בארי, מכון שלום הרטמן

פתיחה כללית
דף לימוד זה הוא חלק מסדרה המוקדשת לפסח, במסגרת תכנית 'בארי' של מכון הרטמן http://beeri.hartman.org.il/Resource_Center.asp. 
הדפים מכילים מקורות מעטים, הקלים להבנה, במטרה לאפשר לכל מורה ולכל תלמיד להתמודד עמם בקלות, גם אם הם אינם בקיאים בתחום הדעת של לימודי יהדות. כל אחד יכול לקחת חלק בשיעור וליהנות מלימוד שעושה שימוש בטקסט יהודי כגירוי לדיון בנושאים כלליים השאובים מעולמם של התלמידים.
דפי הלימוד הותאמו לשש הכיתות של החינוך העל יסודי, ועל כן המורה יכול ללמד בכל שנה שיעור אחר לפי רמת כיתתו.

החוויה המרכזית של ליל הסדר היא היציאה מעבדות לחירות. תקופת השעבוד במצרים הפכה לסיפור מכונן בעיצוב התודעה היהודית ולפרק מרכזי באתוס היהודי. העבדות היא מחד גיסא גנות, שהרי העבד הוא מי שאיבד את כל זכויותיו והפך רכוש לאדונו. מאידך גיסא תקופת העבדות נותנת השראה ותוקף למצוות רבות של חסד וחמלה. מה מקומה של העבדות בחיינו?  

מטרות השיעור
1.     להבין את משמעות היות האדם עבד.
2.    לבדוק האם חוויית השעבוד היא חלק מההוויה שלנו כיום.
3.    לעורר את המודעות לתופעת העבדות בקרבנו, הן ברמה הפיזית והן ברמה הנפשית.
 
מבנה השיעור
1. פתיחה במליאה - מהו עבד?
2. עבודה בחברותא על עבד, אז ועתה.
3. דיון פתוח על העבדות בימינו. 

מהלך השיעור
1.     נרשום על הלוח את המילה 'עבד' ונבקש מהתלמידים להגדיר אותה: רכוש של אדון; מי שנשללה ממנו חירותו; אדם המשועבד לאחר; מי שעושה כל מה שצווה על ידי בעליו, וכו'.
2.    נבקש מהתלמידים לרשום על דף דוגמה לתחום בחייהם שבו הם חשים כעבדים, כמי שאינם שולטים, כמי שאין להם חירות, כמי שעושים מה שהם מצווים, וכיו"ב. נבחן עם התלמידים את הדוגמאות שניתנו.
3.    נחלק את דף המקורות לעבודה בחברותא.
4.    נקיים דיון על העבדות בעקבות השיר של סחרוף. האם אנחנו מסכימים עם התפיסה העולה מן השיר? האם נכון לדעתנו לעשות חיבור בין האמור בשיר לבין ליל הסדר? באילו אופנים נוספים אנו יכולים לראות את עצמנו כאילו אנו יצאנו ממצרים? מהי 'מצרים' שלנו?

תשובות אפשריות לשאלות בדף המקורות:
נקודות לדיון על הפסוקים מהתורה
המורה יכול להפנות את התלמידים לכל הפסוקים מן התורה או לפסוק אחד בלבד בהתאם לרמת הכיתה ולזמן העומד לרשותו.
סמנו את הצירוף המילולי החוזר בכולם.
“וזכרת כי עבד היית בארץ מצרים“.
•	איזה רעיון חוזר בכל הפסוקים?
בכל הפסוקים יש ביטוי לתפיסה חברתית לפיה עם ישראל צריך לנהוג עם האחר, בין אם הוא גר, עני, יתום, אלמנה וכיוצא בזה - באופן רגיש ומתחשב, בגלל הזיכרון הקולקטיבי שלנו כעבדים. התפיסה הסוציאלית הבאה לידי ביטוי בפסוקים נובעת מהזיכרון הלאומי.
•	כיצד מתקשר רעיון זה לליל הסדר?
רעיון זה עומד בבסיס ההגדה שתפקידה הוא לעצב את הזיכרון הקולקטיבי של היציאה מעבדות לחירות.
נקודות לדיון על הקטע מתוך ההגדה
•	מהי העבדות על פי הקטע? 
העבדות על פי הקטע מן ההגדה היא השעבוד של בני ישראל למצרים במצרים ועבודת הפרך שעשו שם על פי הסיפור המקראי.
•	מדוע לדעתכם יש להרבות ולספר ביציאת מצרים?
סיפור יציאת מצרים הוא סיפור הגאולה של עם ישראל והתהוותו לעם. הוא סיפור הקשר שבין עם ישראל לאלוהים, הוא מקור לרבות מן המצוות הסוציאליות המתייחסות ליחס של ישראל לחלש בחברה בשל היותנו עבדים.
•	במקום אחר בהגדה נאמר כי "חייב אדם לראות את עצמו כאילו הוא יצא ממצרים" מה דעתכם על אמירה זו? איך אתם יכולים ליישמה?
יש מקום לשאול את עצמנו על המקומות שבהם גם אנחנו עבדים. מקומות שבהם אנו נשלטים ומאבדים את הבחירה החופשית - אם מפאת שעבוד לצו האופנה, ל'מה יגידו', ללחץ חברתי וכיוב'.
נקודות לדיון על השיר "עבדים"
•	מהי העבדות על פי ברי סחרוף?
על פי תפיסתו של סחרוף עבדות היא התמכרות ליצרים ולדחפים, אובדן השליטה וחוסר היכולת לדחות סיפוקים. הצורך המתמיד בגירויים כאן ועכשיו.
•	האם יש מקום לדעתכם לחבר בין תפיסתו של ברי סחרוף לבין ההגדה של פסח? נמקו.
נדמה שסחרוף מדבר על עבדות מודרנית בזמן הזה. על האשליה שבחופש הבחירה ועל שעבודנו לעונג הבא. חוסר היכולת שלנו לדחות סיפוקים.