"אכלנו ושבענו"
בית מדרש על ברכת המזון

דף לימוד זה מיועד לכיתות הנמוכות של בית הספר היסודי. אפשר לשלב אותו ביחידת לימוד על חושים (טעם) או כחלק מפרוייקט בישול, או בעקבות ארוחה משותפת בכיתה. 

בתהליך הלימוד נעמוד על מספר רעיונות "דתיים"- אמוניים המגולמים בטכסט של ברכת המזון, ונעמיד מולם טכסטים מודרניים המבטאים תפיסות "חילוניות" בנושא זה.
   
הפתיחה היא כאמור ארוחה משותפת במסגרת כלשהיא, או בשיעור שאחרי הפסקת האוכל. אחרי האוכל יש מקום לדיון (בקבוצה או בזוגות) בשאלות כמו - 
•	מה מתחשק לי לעשות אחרי ארוחה טובה? 
•	האם אני רוצה לומר תודה? 
•	אולי אני רוצה לספר למישהו על הסעודה הטעימה? 
•	אולי אני רוצה להתחלק עם מישהו בתחושת השפע שלי? 
אחרי דיון (קצר) יש לחלק את התלמידים לזוגות ולבקש מהם לחשוב על דברים הקשורים לאוכל שעלו בדיון שהיו רוצים לשתף בהם את החברים בתום הארוחה. נבקש מהתלמידים לתת ביטוי לדברים אלה ביצירה (ציור, פרסומת, שיר, מערכון...) 

ברכת המזון
אנו מציעים להסתפק בלימוד חלק מן הברכה. החלקים שנבחרו מדגישים את היסודות האוניברסאליים, האינטראקטיביים והרגשיים של הברכה. 
לצד ברכת המזון המקובלת הבאנו את שיר הילדים "ברכת המזון" של חיים נחמן ביאליק. השיר הוא מעין תמונת ראי של הברכה – בברכת המזון מדברים על מזון באופן כללי, ומפרטים את יסוד התודה לאל, ואילו בשיר מפרטים סוגי אוכל שונים, ומתייחסים לתודה באופן כללי.  אפשר גם ללמוד את השיר כהקדמה ללימוד של ברכת המזון.
שיר "העבודה והמלאכה" של ביאליק מהווה מעין הדהוד "חילוני" או הומוצנטרי לברכת המזון. השיר מזמין אותנו לחשוב על תהליך עיבוד המזון ויתר תוצרי התרבות שמשרתים אותנו (כסות, אור, גג של בית). ולומר תודה לאלה שטרחו בעשייתם. 
בבית האחרון של השיר מזמין המשורר את הילדים להצטרף למלאכה, להיות חלק מהעשייה. 
(את הלחן של השיר ניתן למצוא באתר זמרשת) . http://www.youtube.com/watch?v=RDxaejStXmU 
הסיכום נועד להצביע על הדמיון והשוני בין "שיר העבודה והמלאכה" לבין ברכת המזון, ולבדוק האם אפשר לשלב ביניהם, או שהם מוציאים זה את זה. 
את השיר "שוקולד" אפשר לשמוע ביוטיוב 
http://www.youtube.com/watch?v=crriK1z8sLw

את השיר "דבש" אפשר לשמוע באתר של ינון נאמן.
http://neeman.sadot-irrigation.com/Listen.html 

היות שהשיר "דבש" מכיל מילים קשות להבנה הבאנו כאן פירושים מוארים לטכסט.  
נִגָּר – נשפך 
יִפְעַם – יהלום, ידפוק. כמו פעימות הלב 
יֵז – יותז (מהשורש נז"ה) 
•	וַיִּז מִדָּמָהּ אֶל-הַקִּיר (מלכים ב ט לג); וַיַּז מִמֶּנּוּ עַל-הַמִּזְבֵּחַ (ויקרא ח יא) 
חוֹמֵר (במלרע) – רועש ונרגש 
•	יֶהֱמוּ יֶחְמְרוּ מֵימָיו; יִרְעֲשׁוּ הָרִים (תהילים מו ד), 
•	כָּלוּ בַדְּמָעוֹת עֵינַי, חֳמַרְמְרוּ מֵעַי--נִשְׁפַּךְ לָאָרֶץ כְּבֵדִי (איכה ב יא) 
נגרש – מגורש: "נִגְרַשְׁתִּי מִנֶּגֶד עֵינֶיךָ" (יונה ב ה), 
וגם רוגש: "וְהָרְשָׁעִים, כַּיָּם נִגְרָשׁ: כִּי הַשְׁקֵט לֹא יוּכָל, וַיִּגְרְשׁוּ מֵימָיו רֶפֶשׁ וָטִיט" (ישעיהו נז כ). 
ויש כאן גם משחק צלילים: נגרש מצלצל גם כמו נקרש 
יַּעֲרָה – יערת הדבש (חלת הדבש) היא המבנה העשוי בצורת משושים שבתוכו נמצא הדבש 
אֲגָנִים – הכלים שבהם נשמר הדבש 
עדנים – ריבוי של עדן - נועם, עונג
הפירושים נלקחו מתוך אתר "שפה עברית", מהדף המוקדש לשיר. http://www.safa-ivrit.org/poems/dvash.php