הצעה ללימוד
פתיחה: תיקון ליל שבועות
אחד המנהגים המרכזיים של חג השבועות הוא התיקון - לימוד תורה במשך כל ליל החג. מנהג זה החל בתקופת המקובלים בצפת, וסדר הלימוד נקבע על ידי האר"י ז"ל. התיקון הפך למקובל ברוב עדות ישראל, בעיקר בארצות המזרח ובקהילות החסידיות מארצות אשכנז. בימינו קיבל המנהג גם צורות חדשות: ישנם בתי כנסת שמתקיימים בהם שיעורים בנושאים שונים, וישנם בתי מדרש מתחדשים שבהם מתקיים לימוד בחברותא או שיעורים. כך או כך, בכל סוגי התיקון למיניהם לומדים תורה.
שאלות והנחיות לקבוצה
•	מדוע לדעתכם קיבל מנהג זה את השם 'תיקון'?
לימוד מונחה: לילה של חיבורים
נפתח את השיעור בטקסט הנאמר לפני הלימוד – 'בקשה'  המופיעה בדף המקורות. 'בקשה' נאמרת פעמים רבות כהקדמה לתפילות או לפני קיום מצוות מתוך תקווה לקיימן על הצד הטוב ביותר, וכדי לעורר הכנה נפשית לקיומן. נקרא קטע קצר מתוך הבקשה השלמה, הנאמרת לפני תיקון ליל שבועות. 
שאלות והנחיות לקבוצה
•	אילו פסוקים ב'בקשה' מחברים אותנו למתן תורה? איזה חיבור רעיוני נוצר משילובם יחד? 
•	איזו חשיבות יש לחיבור למתן תורה כהקדמה ללימוד בערב חג השבועות? 
ב'בקשה' שלפנינו, הפסוקים שנבחרו וסדר העמדתם יוצרים את המצע הנפשי הרצוי ללומד לקראת התיקון. מחבר הבקשה יצר בעזרת הפסוקים שחיבר ממקומות שונים רעיון חדש, מבלי שהיה צריך להוסיף דבר. הקטע הראשון לקוח ממעמד הר סיני בספר שמות; הקטע השני (שפותח בפסוק 'ה' אלוקינו כרת עמנו ברית') לקוח מחומש דברים, נאום הפרידה של משה מבני ישראל ערב הכניסה לארץ ישראל. קהל שומעיו של משה הוא מהדור שלא עמד בהר סיני ולא ראה את הקולות והברקים. משה מחיל את הברית שנכרתה ארבעים שנה קודם בהר סיני על הציבור היושב מולו. אמירת פסוקים אלה לפני התיקון מרחיבה את הברית עד אלינו ומחזקת את הזיקה של כל לומד האומר את הבקשה לפני התיקון אל הברית המתחדשת עמו. התחדשות הברית בין אלוקים לעם ישראל על כל חלקיו, היא עיקרון מרכזי בתיקון, שבכוחו לחזק את המשתתפים בידיעה שהם שותפים לברית זו לעד.  
נקרא קטע מתוך ספר הזוהר, שהוא אחד המקורות הראשונים המתארים את מנהג התיקון.
שאלות והנחיות לקבוצה
•	אילו חיבורים מתקיימים במהלך ליל חג השבועות, על פי הזוהר?
בדברי הזוהר אפשר לזהות חיבורים שונים: בין תורה שבכתב לתורה שבעל-פה; בין העולם הזה לעולם הבא; בין כנסת ישראל לקב"ה; בין הלומדים לכנסת ישראל והקב"ה; בין הכּלה (התורה) לחתן (הקב"ה). לכל אחד מחיבורים אלה משמעות קבלית רבה, והוא מעיד על יכולתו הייחודית של ליל שבועות, בו הלימוד יוצר את המשיכה ההדדית ומקרב ביניהם. בפסקה האחרונה בדברי הזוהר יש שימוש בשתי מילים משמעותיות לרעיון זה של חיבור ותיקון. הלומדים בליל שבועות נקראים 'חברים' (המושג 'חבר' מתייחס לתלמיד-חכם) אשר באים לתקן את תכשיטי הכלה. שתי מילים אלה יהוו מילות מפתח ויופיעו בהמשך השיעור. 
יכולת החיבורים של ליל השבועות מתאפשרת רק בעזרת הלומדים ('החברים'). בכל אחת מהפסקאות מדגיש הזוהר את חלקם של השותפים ללימוד ביצירת תהליך החיבור.
לימוד בחברותא: איך יוצרים תיקון?
ראינו כי מטרת הלימוד בליל שבועות היא לעשות תיקון על ידי יצירת חיבורים. כיצד נעשה אותו חיבור? כדי להשיב על שאלה זו נחזור לסדר המקורי של התיקון שקבע האר"י בצפת במאה ה-16. נשחזר זאת באמצעות שני פוסקים ספרדיים מרכזיים: הרב יוסף חיים (הבן-איש-חי), העוסק בשבועות בדרוש בספרו; והרב עובדיה יוסף, העוסק בשאלה האם מותר ללמוד תלמוד או הלכה במקום סדר התיקון שקבע האר"י.    
שאלות והנחיות לקבוצה
•	מהם התכנים וצורת הלימוד שקבע האר"י לתיקון ליל שבועות?
•	כיצד מביאים דווקא תכנים אלה ודווקא בסדר שנקבעו לידי תיקון?
התיקון שקבע האר"י, כפי שהוא מתואר אצל הבן איש חי והרב עובדיה יוסף, מפתיע בשני מאפיינים בתכניו ובהתנהלותו: 
א.	ב'תיקון' זה קוראים 'על הסדר' קטעים מסוימים מן התנ"ך, המדרש, תרי"ג מצוות והזוהר. זהו אינו לימוד מפולפל כפי שנהוג בעולם הישיבות, ולא לימוד על פי נושאים כפי שמקובל לאחרונה בתיקון ליל שבועות המודרני. הלימוד הוא בעצם אמירה של טקסטים על פי סדר קבוע בכל שנה.
ב.	קריאת הטקסטים נעשית בשיתוף כל הקהל בבית הכנסת. כל אחד קורא בתורו קטע, ואין שיעור מפי רב או לימוד מעמיק עם חברותא.  
שני מאפיינים אלה מעידים על מטרתו השונה של התיקון המסורתי, לעומת לימוד התורה שבו מחויב האדם במהלך השנה כולה. אם במהלך השנה הלימוד הוא רציונאלי, דעתני ואינטלקטואלי, ומתרכז בעיקר בפיתוח הפרט וקידומו - הרי שבליל שבועות הלימוד אינו משפר את האדם לבדו אלא הוא אמור ליצור חיבור בין המשתתפים, הקוראים יחדיו בסדר קבוע את אותם הקטעים בכל שנה ושנה. באופן כזה נוצר שוויון בין הלומדים, שיתוף של הקהילה כולה, ומיטשטשים פערי הידע וההיררכיה התורנית ביניהם. 
כדי לחדד נקודות אלה בדברי הבן איש חי והרב עובדיה יוסף, נקרא קטע שכתב המחנך הברזילאי פאולו פריירה, המציג את השיטה הדיאלוגית בחינוך ככלי לשחרור המדוכאים ממצבם. בניגוד לשיטה 'הבנקאית' ההיררכית, השיטה הדיאלוגית היא למידה ממקום של שוויון: אין אדם אחד יודע העומד מול קהל אנשים שאינם יודעים דבר; מתוך הדיבור השוויוני על העולם מעניקה ההתנסות של הלומדים, כשותפים בלמידה, את הכוח לפעול. כך נשבר המבנה הסמוי של מי ששולט ומחזיק בכוח ועומד מול החלשים חסרי הידע, ונוצרת קהילה של שווים המנסים ללמוד יחד על העולם.
סיכום: מה אנחנו מתקנים? 
מנהג 'תיקון ליל שבועות', שהתפשט בכל קהילות ישראל ומתחדש בשנים האחרונות, מביא אותנו לעמוד על מהותו ולחפש את החיבור של אותה מהות אל חיי היומיום שלנו. ייחודו של ליל שבועות כלילה היוצר חיבורים, הביאה את המקובלים לבנות סדר לימוד מיוחד בעל מאפיינים ייחודיים הנקרא תיקון. 
גם אנו יכולים ליישם את השילוב שבין חיבור ולימוד תורה כדי ליצוא תיקון, בתהליכי שינוי שאנחנו מעוניינים לקדם. העיסוק בתיקון שמזמן לנו ליל שבועות מביא אותנו לחשוב על התיקון שכל אחד מאיתנו היה רוצה לעשות במהלך השנה כולה - תיקון אישי, בין-אישי או כלל-חברתי. בשלב הסיכום ננסה להעביר את הלימוד מהפן התיאורטי לפן המעשי והאישי, וליישם את מהותו של המנהג בחיי היומיום שלנו. 
לסיום נבדוק במילון אבן שושן את ההגדרה למונח 'תיקון'. המילון מציע שני פירושים ולכל אחד מהם השלכות שונות באופן יישומו. 
שאלות והנחיות לקבוצה
•	איזו הגדרה עונה טוב יותר למשמעות 'תיקון שבועות', לדעתכם?
•	אילו פעולות מעשיות נגזרות מכל אחת מן ההגדרות?
•	איזה שינוי חברתי הייתם רוצים להתחיל?
•	כיצד יכולים העקרונות שלמדנו במהלך השיעור לעזור במהלך התיקון?
במהלך המפגש נלמדו העקרונות הבאים: לימוד תורה כתיקון; כוחו של חיבור הניגודים; הלימוד החווייתי-רגשי והלימוד בחבורה באופן שוויוני; קיומם של כלים בעלי עוצמה משתנה בתהליכי התיקון, שיש לחשוף אותם בפני המשתתפים. באופן כזה, הלימוד עצמו הופך לפעולה של תיקון, והוא מהווה מנוף לפעולות נוספות של תיקון היוצאות החוצה מן הלימוד.