כותרת: תפילה לשלום המדינה
יוצרת הדף: שני מאור
עורכת:  מיכל ברגמן
בית המדרש: מרכז יעקב הרצוג
רציונל:
לימוד זה מתמקד בתפילה לשלום המדינה. נברר את הרקע ההיסטורי וההלכתי של התפילה, נעמוד על הסיבות לבחירת קטעי התפילה המוכרת וננסה לבדוק אם יש צורך לעדכנה ולהתאימה למציאות העכשווית של ישראל ויהודי התפוצות.
מבנה הלימוד: 
פעילות פתיחה
•	כל משתתף יקבל פתק ובו תיאור קצר של דמות יהודית החיה בתפוצות. חשוב לדאוג שבדמויות אלה יבואו לידי ביטוי עמדות והשקפות רבות (מגדר, אמונה, זרם ביהדות, מקום מגורים, גיל וכד').
•	כל משתתף יקבל כרטיס ויכתוב בו – בשם הדמות שאותה קיבל ועל פי השקפתה - ברכה אישית למדינה. 
רקע היסטורי
המנחה יתאר את השתלשלות האירועים שהביאו לקביעת התפילה לשלום המדינה, ואחר כך ישאל: כיצד, לדעתכם, נקבעו תפילות? האם בתהליך מתמשך או בפעולה חד פעמית?
הרקע ההיסטורי לתפילה לשלום המדינה:
 בליל כ"ט בנובמבר 1947, מיד לאחר ההצבעה באו"ם, כתב הרב ראובן כ"ץ, רב העיר פ"ת, תפילה לכבוד המדינה העתידית. התפילה לא הפכה להיות תפילה מוכרת ומקובלת.
חצי שנה מאוחר יותר, ביום הכרזת המדינה בה' באייר תש"ח, כתב רב העיר תל אביב, הרב איסר יהודה אונטרמן, נוסח אחר של תפילה – אך למרות שהיא אכן נאמרה למחרת בבית הכנסת הגדול בעיר, גם היא לא הפכה לתפילה קבועה.
במוצאי אותה שבת נכתב נוסח נוסף, שלישי, על ידי פרופ' דב סדן, וגם הוא לא התקבל.
התפילה הרביעית פורסמה לראשונה בעיתון הארץ ב-21 בספטמבר 1948- עשרה חודשים לאחר התפילה הראשונה. לפי העיתון, הנוסח נכתב על ידי הרבנים הראשיים דאז, הרב יצחק הרצוג והרב בן ציון עוזיאל, בהשתתפות הסופר ש"י עגנון.
 על פי יואל רפל, 'מקורותיה של התפילה לשלום המדינה' [מתוך עבודת הדוקטוראט - המפגש בין פוליטיקה ודת – התפילות לשלום המלכות והתפילה לשלום המדינה]
לימוד בקבוצות
נחלק את המשתתפים לקבוצות לימוד בנות 2-3 משתתפים ונבקש מכל קבוצה ללמוד את המקורות ולדון בהם.

אסיף במליאה
•	כל קבוצה תתאר בקצרה את התובנות שעלו בה בעקבות הלימוד המשותף.

פעילות
כל קבוצה תקבל את הברכות שיצרו כמה מחבריה בפעילות הפתיחה, ותוסיף עליהן ברכות לפי דעת חברי הקבוצה - כל ברכה על כרטיס נפרד. המשתתפים יסדרו את הכרטיסים על פי הסדר המתאים להם כך שתיווצר ברכה רציפה. 
כל קבוצה תקבל פסקה מתוך הברכה המקובלת לשלום המדינה, ותענה על השאלות.

אסיף במליאה
•	נבקש מהלומדים לתאר בקצרה את התובנות שעלו בכל קבוצה בעקבות הלימוד המשותף.
•	נחלק למשתתפים את התפילה בשלמותה ונערוך דיון מסכם: איזה חלק מהתפילה מדבר אל לבכם במיוחד, ומדוע? איזה חלק בה הייתם משנים, ומדוע? איזה חלק הייתם מוסיפים לה, ומדוע?

משחק סיכום – דומינו (בקבוצות קטנות)
•	כל משתתף מקבל כרטיס 'דומינו' ובו מילה הקשורה לתפילה לשלום המדינה. עליו להסביר כיצד מילה זו קשורה לתפילה (לדוגמה – שלום, צדק, שמחה, שלווה, פריחה, רווחה, יושר, תפוצות, ביטחון).
•	אם הכרטיס ריק, בוחר המשתתף מילה שמייצגת עבורו מרכיב חשוב בתפילה לשלום המדינה.