'כירי רם' – דף למנחה
רציונל תוכני
הפיוט 'כירי רם' שכתב ר' יוסף חיים מבגדד, הבן איש חי, מפאר את התורה, את משה הנביא שקיבלה ומתוך כך גם את אלוהים. זהו פיוט לשמחת תורה, חג שבו מבטאים שמחה על קבלת התורה, ומציינים את תחילת מחזור הקריאה בה מדי שבת.
דימויי התורה בפיוט הם יצירתיים וציוריים, ומבוססים על מקורות קדומים. התורה מתוארת דרך משלים ודימוים כמקובל במדרשי התלמוד ובמדרשים מאוחרים.  
בדף זה נכיר לעומק את הפיוט ונלמד את מנגינתו המיוחדת, וכן נתוודע לדימויים שונים ומלאי השראה של התורה.
בחירת המקורות 
המקורות שנבחרו עוסקים כולם בדימויים ובמשלים לתורה. בעוד הפיוט פונה לתיאורים הרמוניים בחלק מהמקורות עולה גם הסכנה הטמונה בתורה וריבוי פניה, וכן אופני הלימוד המיוחדים לה.
סדר המקורות:
המקורות פותחים בפיוט עצמו וממנו עוברים למדרשים על התורה:
מדרש שיר השירים רבה – דימויים רבים המדמים את התורה למים.
תלמוד בבלי, מסכת שבת – תיאור כוחה עצום של התורה, להמית או להחיות.
מדרש תנחומא – קישור בין הקרבת מזון כקורבנות לבין התורה, הנמשלת גם היא למזון המוקרב על המזבח.
מדרש שיר השירים רבה – חזרה לדימויי המים אלא שהפעם עניינם אינה בתורה עצמה אלא במלמדים אותה [שנמשלים לכלי המכיל את המים -] על המלמד להיות עניו ככלי חרס, הקטן יכול ללמד את הגדול ממנו.
תיאור מתודי:
פתיחה: 
·	 תיאור כללי של הפיוט וייחודו: כפי שמופיע בדף הלימוד.
לימוד משותף:
·	 חלוקת מילות השיר למשתתפים והשמעת הפיוט. האזנה לפיוט היא חלק משמעותי מהבנתו – המנגינה מוסיפה נדבך חשוב לפיוט.
·	 דיון על משמעות הפיוט.
לימוד בזוגות:
•	מדרש שיר השירים רבה – התורה נמשלת למים. 
דיון במליאה בעקבות הלימוד
•	אילו תובנות מרכזיות עלו במהלך הלימוד?
•	מדרשים רבים נוטים להמשיל את התורה למים. מדוע? האם יש לכך קשר למציאות החיים בארץ ישראל דווקא? ושמא מדובר ברעיון אוניברסלי?
•	אילו דימויים נוספים ניתן לתת לתורה? 
לימוד בזוגות - בחירת אחד משני המקורות (מדרש תנחומא או שיר השירים רבה)
•	כדאי להסב את תשומת לב הלומדים לדימויים הבסיסיים של התורה המופיעים הן בפיוט הן במדרשים: כאור, כחיים, כמזון ומים. לצד זה, דימויים הקשורים לעושר רוחני: חמדה יקרה, חכמה מפוארה. הביטוי 'לחם חכמים' מחבר בין המזון הבסיסי ביותר לבין החוכמה המפוארה שבפיוט ויוצר דימוי חזק וייחודי.

אסיף [/דיון במליאה בעקבות הלימוד] 
•	אילו תובנות עלו במהלך הלימוד? אילו רגשות התעוררו בכם לנוכח הדימויים? איזה דימוי אהבתם? הסבירו.  
סיכום [/אסיף]
•	חזרה על מהלך הלימוד – הפיוט, הדימויים שונים של התורה: כמים (שקטים? גועשים? עמוקים? חודרים עמוק? נשפכים? ועוד), ככוח מחיֵה והורס, כמזון וכקורבן, וכן של המלמד הנדרש לענווה.
•	מומלץ לקרוא ביחד את המקור הנוסף שאותו לא למדו בזוגות, ובסוף הלימוד לשיר יחד את הפיוט תוך מחיאת כפיים.]