הצעת הנחיה: 'עת שערי רצון'
רציונל תוכני –
הפיוט 'עת שערי רצון' מביא את סיפור עקדת יצחק באריכות, תוך שהוא עובר בין גיבורי הפרשה ומעלה את דבריהם. בנוסף, הוא מביא את דברי המלאכים המבטאים את הזעזוע מהמעשה ואת חוסר הצדק שבו. 
הפיוט מבוסס על מדרשים שונים, ביניהם מדרש זה:
כיון שבא ליתן את המאכלת על צווארו, באו המלאכים והיו בוכים ומצווחים לפני הקדוש ברוך הוא... ומה היו צועקים? "...היכן הוא מתן שכרן של עוברי דרכים?! שהיה אברהם מודיעך [כלומר- מפרסם את שמך] בעולם ...בטל מתן שכרם של אורחים שהיו באים מכל מקום ולנים אצל אברהם לאכול חנם ולעשות אותך ברכה בעולם?! 
אלא הפר ברית ומפיר אתה את הברית שאמרת לאברהם "את בריתי אקים את יצחק" (בראשית י"ז כ"א)! הרי המאכלת על צווארו! עד אימתי אתה ממתין?! ...
מיד אמר הקדוש ברוך הוא למיכאל: מה אתה עומד? אל תניחנו! התחיל מיכאל קורא אותו: "ויקרא אליו מלאך ה' מן השמים ויאמר אברהם אברהם", ב' פעמים שהיה ממהר לשוחטו והיה צווח בו כאדם הצועק מתוך צרה "מה אתה עושה???"
אברהם הופך פניו אצלו. אמר לו [מיכאל לאברהם]: מה אתה עושה?! אל תשלח ידך אל הנער!!! 
אמר לו: ואחנקנו? 
ואמר: ואל תעש לו מאומה!   
אמר לו אברהם: חוץ מזו ומזו? הקב"ה אמר לי לקרב בני ואתה אומר לא תקרבנו?! מיד קפץ עליו [הקדוש ברוך הוא] ויאמר: בני, בי נשבעתי נאם ה' כי יען אשר לא חשכת את בנך את יחידך...
(פסיקתא רבתי פרשה מ')
הפיוט, כמו פיוטים נוספים שעניינים העקדה ונאמרו בימים הנוראים, מבוסס על הנאמר בתלמוד:
אמר רבי אבהו למה תוקעין בשופר של איל אמר הקדוש ברוך הוא תקעו לפני בשופר של איל כדי שאזכור להם עקידת יצחק בן אברהם ומעלה אני עליכם כאילו עקדתם עצמכם לפני" 
(תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה,, דף טז ע"א)
עקדת יצחק מהווה אם כן שיא של ביטוי לאמונה דתית ולכן היא מוזכרת דווקא בימים הנוראים, ובמיוחד בהקשר של תקיעת השופר. עם זאת, העקדה מעלה שאלות לא פשוטות כלפי עצם הציווי, ביצועו, מקומה של שרה כנעדרת בספור, מותה מיד לאחר פרשת העקדה, דמותו של אברהם כמאמין מחד וכאב לבן יחיד מאידך וכן כלפי דמותו של יצחק, והאופן בו השפיע עליו הניסיון הקשה; סיפור העקדה מתאר שיחה מצומצמת בין האב לבנו ושאלת היחסים ביניהם,, הדיבור, הרגש ומחשבותיהם היוו פתח לעיסוק נרחב במה שלא נאמר במקרא עצמו: בדף זה נעסוק בחלק מהביטויים האומנותיים הללו – כפי שהם מופיעים בפיוט וכפי שהם מופיעים בשירה העברית המתחדשת. 

בדף זה נביא את נקודות המבט השונות של גיבורי העקדה המופיעים בפיוט וכן נשווה אותם לאותן הדמויות פכי שהן מופיעות בשירה העברית המודרנית: אברהם, יצחק, שרה והקול הזועק כנגד העוול – המופיע בדמותם של המלאכים בפיוט וכן בהתרסה כנגד המסר או אלוהים, בשירה העברית.
בחירת המקורות- 
המקורות נבחרו מתוך השירה העברית, המרבה לעסוק בסיפור עקדת יצחק.  המשוררים מתארים את העקדה מנקודות מבט שונות וכן ישנה בקורת וזעקה אל מול הציווי הקשה, אל מול תגובותיהם של המעורבים ואל מול השניות ביחסם לציווי – אברהם לדוגמא, הוא אמנם המאמין הגדול, אך השירה שואלת על הרגשות הסותרים שיתכן ופעמו בו – האם לא חס על בנו? האם היה שלם עם המעשה? ועוד.
מאחר והפיוט 'עת שערי רצון' עוסק גם הוא בנקודות מבט שונות על סיפור העקידה, וגם הוא מביא דמויות שונות המבטאות א אשר על ליבן, נבחרו מקורות שניתן להשוות לבתים שונים של הפיוט ומהם ללמוד הן על מורכבות הסיפור , הן על פרשנויות שונות והן על היכולת ליצור פרשנות עצמאית הנסמכת על כתבים קודמים.
סדר המקורות:
המקורות מתחילים בפיוט שהוא מוקד הלימוד תוך היכרות עם כמה מהביצועים לפיוט.
משם עוברים המקורות לספור העקדה כפי שהוא מופיע בספר בראשית, על-מנת להיטיב להבין היכן הוסיף בעל הפיוט על הכתוב במקרא ומדוע עשה זאת. 
לאחר מכן ישנו לימוד של מקורות מהשירה העברית, על פי סדר מרכזיותם בסיפור העקדה המקראי:
טוביה ריבנר / קולות – נקודת המבט של אברהם
שאלת יצחק / חיים ברנדוין – נקודת המבט של יצחק ושל המשורר
עקדה/ ש. שפרה - נקודת המבט של שרה
בראשיות/ יהודית כפרי –נקודת המבט הביקורתית של המשוררת כלפי הדמויות השונות, בעיקר דמותה של שרי. 
תיאור מתודי:
פתיחה: 
·	תיאור כללי של הפיוט וייחודו: כפי שמופיע בדף הלימוד.
לימוד משותף:
חלוקת מילות השיר למשתתפים והשמעת הפיוט באחד או שניים מהביצועים השונים:
•	גיא זו ארץ – מסורת יהודי לוב
http://www.youtube.com/watch?v=wGiPW7mws_c
•	אלי לוזון – מסורת יהודי מרוקו
http://www.youtube.com/watch?v=BEth-4Sc-cY
•	יואב יצחק וחיים ישראל – מסורת יהודי תימן
http://www.youtube.com/watch?v=2qNohOuXYB8
·	 מומלץ להצטרף לשירה.
·	 דיון – ריבוי הקולות בפיוט – הסיבות לכך ועמדת הלומדים כלפי הדמויות השונות בפיוט.
·	 לימוד משותף – עקדת יצחק בספר בראשית.  
·	 דיון משותף – השוואה בין התיאור במקרא לזה שבפיוט.
·	 בדיון כדאי להשוות בין המקורות, ולעודד את המשתתפים להביע את רגשותיהם למקראה דברים וכן את התוכן אתו הם הזדהו ו/או לא הזדהו, ולנמק.
·	  לימוד בזוגות: עקדה בשירי משוררים ישראלים.
•	אסיף - בתום הלימוד יבקש המנחה מהמשתתפים לתאר את התובנות המרכזיות שלהם מהלימוד. מומלץ לדון בשאלה האם הפיוט והשירים מבטאים עמדה דתית-אמונית דומה: האם השירים מבטאים גם הם עמד ש לאמונה באל וציפייה לישועתו? מדו? ומהי עמדתם של הלומדים בנושא – האם עקדת יצחק היא מופת לאמונה דתית? 
סיכום
כדאי לחזור על מהלך הלימוד – מהפיוט דרך המקור המקראי וכלה בעמדות שונות ומורכבות כלפי סיפור העקדה, כפי שהן מופיעות בשירה העברית. 
מומלץ לסיים בשירה משותפת, בסיוע אחד הביצועים לפיוט.