הצעת הנחיה: 'פתח לנו שער'
רציונל תוכני –
הפיוט 'פתח לנו שער' הוא מהפיוטים המזוהים ביותר בקהילות אשכנז עם רגעי ההתעלות של סוף יום הכיפורים, כשהשמש עומדת לשקוע והיום הקדוש יבוא לקצו; ברגעים אלה מתפללים תפילה ייחודית האופיינית רק ליוהכ"פ, הלא היא תפילת נעילה. 
הפיוט הקצר 'פתח לנו שער' מיטיב לבטא בתמציתיות את הרגעים האחרונים של יוהכ"פ, ואת הקשר המפעים בין שקיעת השמש לנעילת שערי שמיים כביכול – היום עומד להינעל וכך גם האפשרות להשפיע על הקורות אותנו בשנה שתבוא. 
תפילת נעילה בכלל, והפיוט בפרט, היוו השראה לשירה העברית לשירים שמוטב פתיחת השער ונעילתו מהווים בהם מוטיב מרכזי וביטוי לתפילה אישית.
 בדף זה נכיר את הפיוט 'פתח לנו שער' ושירים מהשירה העברית שהפיוט מהווה להם השראה. 
בחירת המקורות- 
מקורות כאמור נבחרו בשל הקשרים השונים שלהם עם הפיוט – הפיוט היווה השראה לשירים שונים, המביעים רעיונות שונים בשפה אישית וייחודית.
בנוסף, מובא מדרש תלמודי המתאר את תפילתו של הקב"ה, המתפלל שיוכל לקבל את תפילותיהם של ישראל. כך הופכת התפילה לא רק דיאלוג של האדם עם אלוהיו, אלא כדיאלוג פנימי ,של האלוהים עם הצד האנושי שבאלוהותו.
סדר המקורות:
המקורות פותחים בפיוט עצמו, ממנו עוברים למדרש תלמודי המבטא את רעיון התפילה באופן מקורי ומשם לשירה העברית: תחילה השיר של רבקה מרים המציע את השתיקה כתפילה, ולאחריו שלושה שירים נוספים המתכתבים עם הפיוט בדרכים שונות: זעקה המתייחסת לאדם הלכוד ומחאה על כך שהמתפללים אינם רואים את העוול (ט. כרמי), ביטוי עדין ונוקב של הכאב האנושי (בכל סרלואי אולמן), ביטוי לקשר אינטימי ובעייתי (ש.שפרה) ותחינה לימי שלום (רעיה הרניק). 
תיאור מתודי:
פתיחה: 
·	 תיאור כללי של הפיוט וייחודו: כפי שמופיע בדף הלימוד.
·	 מומלץ להאזין לכמה ביצועים ולפייט יחדיו.
לימוד משותף:
•	חלוקת מילות השיר למשתתפים והשמעת הפיוט באחד מהביצועים, או ביותר מאחד:
חנן יובל – פתח לנו שער - http://www.piyut.org.il/tradition/3456.html?section=morePerformances
צילה דגן [ללחן של סשה ארגוב] - http://www.youtube.com/watch?v=GJ4LlEEuIbs
עתליה לביא -  פתח לנו שער - http://www.youtube.com/watch?v=SE6ZYQpCE9c
יהורם גאון – תפח לנו שער - http://www.youtube.com/watch?v=JY3jtjAVcB4
•	מומלץ להצטרף לשירה.
•	דיון: על משמעות הפיוט
•	דיון: על תפילתו של הקב"ה ועל קשרים אפשריים בין תפילת האדם, כפי שהיא מופיעה בפיוט, לבין תפילתו של הקב"ה, כפי שהיא מופיעה במדרש התלמודי.
•	לימוד משותף: השיר 'על דעת המקום' של רבקה מרים, ודיון על משמעות השתיקה. 
•	כדאי שהמנחה יסב את תשומת לבם של הלומדים להרמזים מתפילות שונות:
'על דעת המקום ועל דעת הקהל' – פתיחה לתפילת 'כל נדרי' הפותחת את תפילות יוהכ"פ. 
'זִכְרוֹן הַחֲרִיקָה שֶׁל הַשַּׁעַר שֶׁנִּנְעַל' – תפילת נעילה
'כְּעִיר בְּנוּיָה עַל תִּלָּהּ' – מתוך הפיוט 'לכה דודי' לקבלת שבת - לֹא תֵּבֹשִׁי וְלֹא תִּכָּלְמִי, מַה תִּשְׁתּוֹחֲחִי וּמַה תֶּהֱמִי, בָּךְ יֶחֱסוּ עֲנִיֵּי עַמִּי	, וְנִבְנְתָה עִיר עַל תִּלָּהּ
•	לימוד בזוגות: שירו של ט.כרמי 'היום פונה'.
•	דיון – על הקשר בין השיר לפיוט וכן על המחאה האנושית כנד עוול המופיעה בשיר ובהפטרת שחרית של יוהכ"פ. 
•	מומלץ להתעכב על הקשר בין השיר לבין הפטרת שחרית של יוהכ"פ, בה מביא הנביא ישעיהו את דבר הלאוהים שאינו חפץ בצום כי אם בשחרור עבדים ובתיקון עוולות: 
הֲלוֹא זֶה צוֹם אֶבְחָרֵהוּ פַּתֵּחַ חַרְצֻבּוֹת רֶשַׁע הַתֵּר אֲגֻדּוֹת מוֹטָה וְשַׁלַּח רְצוּצִים חָפְשִׁים וְכָל מוֹטָה תְּנַתֵּקוּ. הֲלוֹא פָרֹס לָרָעֵב לַחְמֶךָ וַעֲנִיִּים מְרוּדִים תָּבִיא בָיִת כִּי תִרְאֶה עָרֹם וְכִסִּיתוֹ וּמִבְּשָׂרְךָ לֹא תִתְעַלָּם. אָז יִבָּקַע כַּשַּׁחַר אוֹרֶךָ וַאֲרֻכָתְךָ מְהֵרָה תִצְמָח וְהָלַךְ לְפָנֶיךָ צִדְקֶךָ כְּבוֹד יְהוָה יַאַסְפֶךָ. אָז תִּקְרָא וַה' יַעֲנֶה תְּשַׁוַּע וְיֹאמַר הִנֵּנִי אִם תָּסִיר מִתּוֹכְךָ מוֹטָה שְׁלַח אֶצְבַּע וְדַבֶּר אָוֶן. וְתָפֵק לָרָעֵב נַפְשֶׁךָ וְנֶפֶשׁ נַעֲנָה תַּשְׂבִּיעַ וְזָרַח בַּחֹשֶׁךְ אוֹרֶךָ וַאֲפֵלָתְךָ כַּצָּהֳרָיִם. (ישעיהו, נח, פסוקים ו'-י')
•	לימוד בזוגות: שירים בהשראת הפיוט 'פתח לנו שער' ומשמעותם.(מומלץ להתמקד בשני שירים)
•	אסיף: הלומדים יביאו מהתובנות שלהם מהלימוד המשותף: אלו רגשות עוררו השירים בלומדים? האם השירים דיברו אל ליבם? איזה מהם, ומדוע?  
•	סיכום: חזרה על מהלך הלימוד – מהפיוט, דרך הקשר אדם-אלוהים כפי שבא לידי ביטוי בפיוט ובמדרש, זעקת העוול ביום הכיפורים כפי שהיא באה לידי ביטוי בשירו של ט.כרמי שמקבל גם הוא השראה מהפיוט . בחלק האחרון עסק הלימוד ברעיונות אישיים של משוררים עבריים שקיבלו השראה מהפיוט.
קטע קריאה לסיכום – מומלץ לשמוע ולשיר את ביצועו של חנן יובל לפיוט 'פתח לנו שער' - http://www.piyut.org.il/tradition/3456.html?section=morePerformances

יום כיפור הוא יום של חשבון נפש, גם לאלה שמרגישים חילונים גמורים. אני, שלא נהגתי ללכת לבית הכנסת, הייתי חורג ממנהגי ביום כיפור והצטרפתי לילדי השכנים. תקיעת השופר היתה אירוע חברתי והדהודה ברחבי המושבה בה גדלתי הביאה אותי למתח ולדריכות, לציפייה לסיומו של היום הזה, עם תפילת נעילה [...] 
כשהתחלתי לעבוד על הסידור האישי שלי, החלטתי לנסות ולהלחין בעצמי את הפסוק הזה [הכוונה לפיוט 'פתח לנו שער' מ.ב.] שכן לאורך השנים תמיד ניסיתי לדמיין לעצמי מי נמצא שם מאחורי השער, מי הדמות שמוכנה לפתוח אותו בחמלה גדולה. 
הדמות שעלתה לנגד עיני הייתה דמות אבי, שנפטר בילדותי כשהייתי בן תשע. 
עד היום, כשאני מנסה לדמיין את האל השוכן במרומים – פני אבי הם אלה שעולים לפני. אבי שבשמים'. 
(חנן יובל, סידור אישי, עם עובד, 2009, עמ' 10)