"קדֹשים תהיו": דיון במשמעות המצוות ואחריות האדם
הצעת הנחיה:
מבוא רעיוני:
פרשנים רבים במהלך הדורות ניסו לעמוד על טיבו של "קדושים תהיו" הפותח את פרשת 'קדושים' בספר ויקרא. בדף הלימוד נתבונן בפרשנויות שונות ונתמקד בפרשנותו של הרמב"ן ובהשלכותיה לחיי היומיום.
רש"י וכן המדרש בויקרא רבה מפרשים את הציווי 'קדושים תהיו' כהתרחקות מן העריות. בניגוד אליהם, הרמב"ן רואה בציווי זה מעין 'ציווי-על' אשר קורא לאדם המאמין לפתח ראייה רחבה על המצוות ועל רוח התורה ולהימנע ממעשים בלתי מוסריים או נאותים, על אף שאין בתורה איסור מפורש עליהם. לפי הרמב"ן, היצמדות רק לאיסורי התורה המפורשים אין בה די כדי להבטיח התנהגות קדושה. הביטוי "נבל ברשות התורה" מתאר התנהלות שאינה מוסרית או נאותה אך לכאורה אינה נוגדת אף אחד מהאיסורים בתורה.
בעיני הרמב"ן, הציווי "קדושים תהיו" מקביל ומשלים את "ועשית הישר והטוב" (דברים ו, יח). וביחד הם משלימים את כל המקומות שבהם התורה לא כותבת במפורש "עשה" או "אל תעשה". פרשנות זו מטילה אחריות רבה על האדם המאמין לפתח ראייה רחבה על רוח התורה ולהיות מסוגל לשפוט ולהעריך מצבים אשר אין לגביהם פירוט בתורה.
הרב ישעיהו שפירא, שכונה 'האדמו"ר החלוץ', מחבר בין הפילוסופיה הרמב"נית המעבירה את האחריות לאדם, לבין ההתיישבות החלוצית בארץ-ישראל. דבריו נכתבו על רקע חזון המדינה שבדרך, וראו בציוויים "קדושים תהיו" ו"ועשית הישר והטוב" את התשתית הרעיונית והמוסרית שעליו צריכה להיבנות המדינה.
פרופ' אביעזר רביצקי מתאר את השינויים החלים בחברה הישראלית בזמננו, ומצביע על שני תהליכים המתרחשים במקביל ומקדשים את הפורמליות והכתוב יותר מאשר את רוח הדברים: "משפטיזציה" של החברה הישראלית ו"הלכיזציה" של החברה הדתית. "משפטיזציה" היא התמקדות בפרטי החוק תוך התעלמות מערכים רחבים יותר של מוסר; "הלכיזציה", היא צמצום התורה אך ורק להלכה, ללא הסתכלות רחבה ומהותית על רוח התורה, לפי רביצקי: 
"נוכח שני תהליכים מקבילים אלה, אין אלא 'שחור' או 'לבן'; אסור או מותר; טמא או טהור, [...] אני מבקש אפוא למצוא בדברי הרמב"ן אמירה חזקה נגד המשפטיזציה של החברה הישראלית ונגד ההלכיזציה של החברה הדתית. שימרו הלכה ושימרו חוק, אך אל נא תראו בהם גילום מלא של היהדות ומיצוי שלם של האנושיות" 
[המקורות המדויקים נמצאים בדף הלימוד].

אופן הלימוד:
פתיחה: (10 דקות) 
נפתח בסבב אסוציאציות קצר סביב המילה 'קדושה'. נבקש מהמשתתפים לענות מהי קדושה? מהם דברים קדושים? מי הם אנשים קדושים?. לאחר מכן נציג את נושא הלימוד: סוגית "קדושים תהיו" (אפשר לקרוא את הפסוקים הרלוונטיים).
לימוד בקבוצות: (30 דקות)  מומלץ לחלק את הקבוצה לקבוצות לימוד של כ-4 משתתפים, כדי שיוכלו לעבור על כל המקורות ולהתכונן לדין הקבוצתי הנרחב. 
דיון: (50 דקות) עיקר זמן הלימוד יוקדש לדיון בפורום מלא של הקבוצה סביב הנקודות הבאות:
•	איזה משמעות מעניק הרמב"ן למילה "קדושים"?
•	מיהו "נבל ברשות התורה"? (המשתתפים ייתנו דוגמאות משלהם)
•	מה בין "קדושים תהיו" לחיים במדינת ישראל כמדינת היהודים לפי הרב שפירא?
•	מהן ה"הלכיזציה" וה"משפטיזציה" שרביצקי מדבר עליהן? (המשתתפים ייתנו דוגמאות משלהם)
•	המשתתפים ייתנו דוגמאות ל "קדושים תהיו" ו"ועשית הישר והטוב" מחיי היומיום בעולם המודרני. 
במסגרת הדיון ניתן להעלות לבחינה את הסוגיות הבאות:
-	אדיבות (האם אדם דתי צריך להיות אדיב במסגרת הציווי "קדושים תהיו"? האם, לדוגמה, עליי לעצור לטרמפיסטים?)
-	תרומת דם (האם אדם דתי צריך לתרום דם מעצם היותו דתי?)
-	מיחזור וצמצום בצריכת מזהמים (האם זה בגדר "ועשית הישר והטוב"?, האם אדם שאינו דואג לכדור הארץ הוא "נבל ברשות התורה"?)
-	מה קורה כאשר שני ערכים "תורניים" או "דתיים" מתנגשים (לדוגמה: 'תורתו–אומנותו' מול שירות בצבא; או הדיון סביב תרומת איברים והחזקה בכרטיס "אדי" על אף פסקי דין סותרים)