בראשית מא-מה: לפעמים חלומות מתגשמים
דף למנחה / אדוה הכהן בומנדיל
ביחידת הלימוד הקודמת ליווינו את יוסף במסעו המטלטל מביתו אל הבור, וממנו לבית פוטיפר ושוב לבור. בין מעלות למורדות, בין חלומות למציאות, ממשיכה דמותו של יוסף בפרקים הבאים ואת קורותיה נלווה הפעם. אל מסכת צמדי-החלומות בסיפורי יוסף מצטרפים ביחידה שלפנינו החלומות האחרונים, חלומות פרעה, ומתגשמים בה החלומות הראשונים, חלומות יוסף. 
ביחידה הקודמת חלומותיו של יוסף הובילו להשלכתו אל הבור בידי אחיו. הוא יצא מן הבור, עלה לגדולה בבית פוטיפר, אך שב והושלך לבור במצרים. ביחידה שלפנינו, חלומותיו של פרעה יוציאו את יוסף מן הבור, ועלייתו לגדולה תהיה הפעם מטאורית אף יותר מקודמתה. חלומותיו הראשונים של יוסף הולכים ומתממשים במציאות חייו.

במוקד חמשת הפרקים שלפנינו בולטים שני סיפורים עיקריים: חלומות פרעה, ופגישת יוסף ואחיו. דף הלימוד בוחן שני סיפורים אלה, מתוך פרספקטיבה של חלומות ופתרונם, ושואל עד כמה החלומות מספרים לנו את גורלנו הלא נמנע או מצביעים על הייעוד שמומלץ לנו לבחור או שהיינו רוצים לבחור בו.
הדף מורכב מפתיחה וסיום כלליים, וביניהם שני חלקים המוקדשים לשני סיפורים מרכזיים בחטיבת הפרקים. הבחירה להבליט סיפורים מסוימים, לצטט פסוקים נבחרים ולהציע קווים משותפים, אינה שוללת כיוונים נוספים אלא היא בבחינת הזמנה לקורא להמשיך ולהעמיק, לגלות כיוונים נוספים, ולפגוש פנים חדשות של הסיפור המקראי. 
***
פתיחה: מילים בוראות מציאות
מטרת הפתיחה היא לבחון את עמדת המשתתפים בשאלה האם מילים יכולות להפוך למציאות, ואת תחושותיהם ביחס לנבואות לא מודעות, לגורל. נדמה כי הביטויים "אמר ולא ידע מה שאמר", "ניבא ולא הבין", "מחשבות ומילים בוראות מציאות" – משקפים את המתרחש ברצף הפרקים שלפנינו. אף כי סיפורי חלומות פרעה ותיאור פגישת יוסף ואחיו הם סיפורים שונים זה מזה, משותפת להם התחושה כי מילים שנאמרו אינן פורחות באוויר אלא הן הופכות למציאות. האם זהו גורל? ושמא השגחה או נבואה? ואולי כוחה של תקווה? חלומות פרעה מתגשמים בהתאם לפתרון יוסף וגם חלומות יוסף הולכים ומתממשים כנגד כל הסיכויים. נקרא את הסיפורים ונבחן את המעברים שבין גורל למימוש, נסתר לגלוי, מחשבות ומילים למציאות ומעשים. 
"ג'ני, אני לא יודע אם אמא צדקה... או שאולי זה סגן דן. אני לא יודע אם לכל אחד מאתנו יש ייעוד או שכולנו סתם צפים לנו סביב במעין אקראיות נישאת ברוח. אבל, אני חושב שאולי זה שניהם. אולי שניהם קורים באותו הזמן".
(מתוך הסרט פורסט גאמפ)
נדון עם המשתתפים בשאלה האם נוכחת בחייהם "תחושת גורל", והאם קורות האדם מושפעים משאיפותיו או מייעודו. נושא זה יכול להתפתח לכיוונים שונים, אישיים, רעיוניים או רגשיים – על פי רצון המנחה ואופי הקבוצה. 
נביט לאחור על רצף סיפורי בראשית שלמדנו עד כה, ונשאל את המשתתפים איזו תחושה עולה מהם - האם מילים שנאמרו הופכות למציאות? האם קורות האבות מוכתבים מגורלם ושמא מבחירותיהם? 

1.	"לפעמים חלומות מתגשמים...": עליית יוסף לגדולה
בדף מצוטטים פסוקים המתארים את חיפוש פרעה אחר פותר לחלומותיו, ואת המפגש עם יוסף. נשרטט עם המשתתפים את הטווח שבין "חלומות שווא ידברו", לתפיסת החלום כנבואה, או לראייתו כנבואה המגשימה עצמה, ונשאל היכן מיקומם ביחס לחלומות: האם לדעתם חלומות עשויים להתגשם? ואם כן, האם הם בבחינת נבואה או נבואה שמגשימה עצמה?
ננסה לבחון עם המשתתפים את שני מובני המילה "חלום" (תקווה ושאיפה, או חזיון), ונבחן את שאלת היתכנות החלומות, הן ביחס לחלומות פרעה המסופרים בפסוקים אלו, והן ביחס לחלומות יוסף משכבר. 
בתום חלק זה העוסק בחלומות פרעה, מובא סיפור תלמודי אודות בַּר הֲדָיָא, שהיה פותר חלומות במקצועו. אביי ורבא פונים אליו ומתארים בפניו חלומות זהים, אך רק אביי משלם לו בעבור עבודתו, ופתרונותיו בהתאם – טובים לאביי ורעים לרבא. רק משהחל רבא לשלם לו החלו חלומותיו נפתרים לטובה. הסיפור מסתיים כאשר רבא מוצא את הפתגם 'כָּל הַחֲלוֹמוֹת הוֹלְכִים אַחַר הַפֶּה' – [כלומר, המציאות נקבעת לא על פי החלום או החולם אלא על פי דברי הפותר]. והוא זועק לבר הדיא: "רָשָׁע, בְּךָ הַדָּבָר תָּלוּי וְצִעַרְתַּנִי כָּל כָּךְ!". בסיפור לא מובא גורלו של בר הדיא, שהוסגר לרומאים ומת בצורה אכזרית. נשוחח עם המשתתפים על השאלה, מדוע אנשים מספרים את חלומותיהם, ולמי כדאי לספר אותם. אפשר למשל להתייחס למדרש הבא: 
וכי פורת הוליד את יוסף? אלא מהו "בן פורת"? שע"י פרות נתגדל.
שעל ידי הפתרון עלה לגדולה, דכתיב (בראשית מ"א כ"ד) "ואמר אל החרטומים ואין מגיד לי". שהיה בוחן אותם ולא נמצא איש שיאמר לו האמת, עד שבא אצל יוסף והיה מגיד לו יותר ממה ששאל הוא, וענהו יוסף: "לא חלמת כך?" כיון ששמע פרעה כך, אמר ליוסף (מ"א ל"ט): "אין נבון וחכם כמוך", שעמדת על האמת!
בראשית רבה צ"ט 
נדון בשאלה, האם הפשר הניתן לחלומות הוא המשפיע על התממשותם; האם הפתרון שנתן יוסף לפרעה חשף את משמעות החלום, או יצר אותה. נשוב לסיפור יוסף ונדגיש את הקושי בבשורת יוסף לפרעה - מדוע בכל זאת מגיב פרעה בהתלהבות לפתרון המוצע בפי יוסף?
***

2.	"פגישה חצי פגישה": יוסף ואחיו
סיפור המפגש בין יוסף ואחיו הוא ארוך וסבוך ואפוף רגש. הוא עמוס במלל ובתהפוכות,  בגילוי טפח וכיסוי טפחיים, הסתרה ועמעום. דומה שמלבד המילים הברורות "אני יוסף", השפה היא רב-משמעית. בדף הלימוד הבאנו רק חלק מסיפור פגישת יוסף ואחיו, ולאחר הפסוקים מופיעים פירושים המאירים את אופיו העמום, הנעלם, המרובד, ואולי הנבואי, של המפגש הטעון. נשוחח עם המשתתפים על היחס שבין הנסתר לגלוי בפגישתם של יוסף ואחיו.
בהמשך נדון בבכיו של יוסף השב וחוזר בפרקים בהבלטה יתרה המובאת בדף הלימוד. נקרא את התייחסותה של נחמה לייבוביץ לכך ונדון עם המשתתפים בתפקידו של הבכי בפרק, על רקע הפער שבין הגלוי לנסתר. 
***
לסיום
נחתום את הלימוד בציטוט מתוך הסרט "אשת הברזל" המתאר את קורותיה של מרגרט תאצ'ר. המשפט מתאר שרשרת סיבתית שראשיתה במחשבות וסופה בגורל: המחשבות שהופכות למילים, שהופכות למעשים, שנהיים הרגלים, שהופכים לאופי האדם ולגורלו. נשוחח עם המשתתפים על הציטוט - האם התיאור משכנע? ושמא להפך: הגורל אינו התוצאה אלא הסיבה, והוא המניע את השרשרת כולה?
מן המחשבה הכללית נשוב למבט כללי על פרקי היחידה, ונשאל את המשתתפים מה הניע לדעתם את שרשרת האירועים: האם גורלו הידוע מראש של יוסף? מחשבותיו? ייעודו? ואולי חלומותיו? 
***
נספח למנחה:
להלן מוצעים כיוונים שדף הלימוד נאלץ להשמיטם, ולפי רצון המנחה וקבוצתו ניתן להביאם. 
א.	פרקי הלימוד ביחידה זו מסתיימים כאשר יוסף שולח את אחיו לאביו. אפשר לבחון את תגובת יעקב לבשורת בניו ("וַיַּגִּדוּ לוֹ לֵאמֹר עוֹד יוֹסֵף חַי וְכִי הוּא מֹשֵׁל בְּכָל אֶרֶץ מִצְרָיִם וַיָּפָג לִבּוֹ כִּי לֹא הֶאֱמִין לָהֶם" בראשית מה, כו); ולהשוות בין הקושי של יעקב להאמין לבשורה הטובה כי יוסף חי, לבין העובדה שהאמין להם משכבר לבשורתם הרעה.
כיוון אחר העולה מפרשיה זו, הוא שאלת זיכרונותיו של יוסף עד כה. וראו דברי הרמב"ן:  
"כי יש לתמוה אחר שעמד יוסף במצרים ימים רבים והיה פקיד ונגיד בבית שר גדול במצרים, 
איך לא שלח כתב אחד לאביו להודיעו ולנחמו? כי מצרים קרוב לחברון כששה ימים?!", 
רמב"ן לבראשית מב, י
כיצד הרגיש יוסף כשעלה לגדולה במצרים? אילו זיכרונות ליוו אותו מן העבר? מה היא הזיקה בין משפחתו שהקים במצרים למשפחתו משכבר הימים? ועוד.
 
ב.	שאלת הגורל או הנבואה מול בחירה ושינוי, עשויה להתחדד עוד יותר בעזרת השוואת סיפור יוסף לסיפור אדיפוס במיתולוגיה היוונית: "ונראה מה יהיו חלומותיו" אמרו האחים, ניסו להתערב, וראו מה היו חלומותיו (ור' רש"י על אתר). הדמויות במיתוס אדיפוס ניסו אף הן להתערב בגורלן, לעצב במו-ידיהן את קורותיהם, ולשווא. כיצד השוואת הסיפורים מאירה את פרשיות יוסף?     
ג.	ניתן להשוות בין מסכת סיפורי יוסף, ובעיקר עיצוב דמותו של הגיבור, למאפייני הרומן הפיקרסקי: http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%A8%D7%95%D7%9E%D7%9F_%D7%A4%D7%99%D7%A7%D7%A8%D7%A1%D7%A7%D7%99