מי ישמור על בריוני השכונה? התמודדות עם אלימות

הצעת הנחיה:
מבוא
בלימוד זה נבחן מקורות שונים מן המקרא ומן המדרש העוסקים בדרכי התמודדות שונות עם מצבי עימות או סכסוך.
נפתח בסכסוך בין רועי אברהם ורועי לוט, בספר בראשית. הפתרון שמציע אברהם לסכסוך  הרועים הוא "להפריד כוחות" ולחלק את שטח המחיה והמרעה. הצעתו של אברהם נעשית בדרכי שלום מתוך ההכרה בקרבה בינו לבין לוט ("אנשים אחים אנחנו"). מה שמראה כי לעתים, על אף קרבה גדולה, ואולי אף דווקא כדי לשמור עליה, יש לעשות הפרדה ולסמן גבולות ברורים השומרים לכל אחד מקום מוגדר. מדרש תנחומא דן בסידורי הארגון והמחיה של שבטי בני ישראל במדבר, וטובע את הביטויים "אשרי לצדיק ואשרי לשכניו"; "אוי לרשע ואוי לשכנו", הממחישים כי מצב בעייתי כמו סכסוך עלול לקבל תאוצה מסוכנת ולכן רצוי לעתים "להפריד כוחות" ולמנוע מצבים של הידרדרת או סביבה בעלת פוטנציאל שלילי (כמו שעלול היה להתפתח במקרה של אברהם ולוט).
בשני סיפורי החכמים הבאים בגמרא ישנה התמודדות עם מצבים בלתי רצויים של שכנות בעייתית ובריונים בשכונה. בסיפור הראשון (מסכת ברכות) סובל ר' מאיר מבריוני שכונתו עד כדי כך שהם גורמים לו להתפלל שימותו. אשתו ברוריה, שכפי הנראה מסוגלת לראות את אנושיותם של הבריונים מעבר לפשעיהם, מלמדת את רבי מאיר שעליו להתפלל שיחזרו בתשובה ולא שימותו. רבי מאיר מקשיב לאשתו החכמה והבריונים אכן חוזרים בתשובה. בסיפור השני (מסכת סנהדרין) היו גם לרבי זירא ("חרוך השוקיים") שכנים בריונים אך הוא נהג לבקש עליהם רחמים, ובכך הכעיס את החכמים. לאחר מותו הבינו אותם בריונים כי כעת אין מי שישמור על מעשיהם והם חזרו בתשובה. 
שמואל פאוסט משווה בין שני הסיפורים הללו ועומד על הדמיון בין ברוריה לרבי זירא: שניהם מסוגלים לראות את פוטנציאל האנושיות ואת יכולת החזרה בתשובה של הבריונים, ושניהם פועלים נגד ה"זרם המרכזי" - ברוריה פועלת בתקיפות אל מול אישהּ ונראה כי היא אף עולה עליו בפרשנות, ורבי זירא פועל בניגוד לדעת החכמים. לפי פאוסט, דווקא החריגות שלהם - אשה בעולם גברי, ועולה מבבל שצורתו הייתה כנראה חריגה - היא המאפשרת להם ללכת בדרכי שלום ואהבה עם הבריונים, ובסופו של דבר להשפיע על חזרתם בתשובה.
נחתום את הלימוד בסיפורו של רב והמלמד מוריד הגשמים (מסכת תענית). גם כאן, כמו ברוב סיפורי מורידי הגשמים, המבנה הוא אחיד: אדם פשוט עולה ביכולותיו על תלמידי חכמים ומנהיגי הדור, ומצליח בזכות סגולותיו המוסריות, להוריד גשמים בתפילתו – כלומר לקבל אות של ברכה וחיבה מה'. לענייננו, זכה אותו מלמד בסגולת הורדת גשמים בשל גישותיו החינוכיות, ובכך שהעניק הזדמנות שווה לחינוך לכל תלמידיו, גם כאלה שידי הוריהם אינה משגת לשלם. כמו כן הוא תמיד פעל עמם בדרכי שלום: כאשר תלמיד משתובב או אינו רוצה ללמוד הוא מפייסו ו"משחדו" במשחק ובשיח בבריכת הדגים שלו. 
לסיכום, בארבעת הסיפורים שנקרא מתמודדות דמויות יוצאות דופן עם מצבי עימות, ובוחרות לפתור אותם בדרכי שלום:
אברהם - בוחר לחלק את האדמה בינו ובין לוט.
ברוריה (ובעקבותיה רבי מאיר)- בוחרים להאמין בכוחו של האדם לחזור בתשובה,
רבי זירא- מקרב את הבריונים לתורה וכך מתקרב לליבם
והמלמד- מפייס את נעריו השובבים ובמקום לסלקם או להענישם הוא מחנך אותם "על פי דרכם" ובכך מחבב עליהם את הלימוד.

אופן הלימוד
פתיחה (20 דקות): נפתח את הלימוד בקריאה משותפת של הטקסט הראשון בדף - סיפור הריב בין רועי לוט ואברהם. נענה על השאלות המופיעות בדף תוך בחינת התנהגותו של אברהם.
לימוד (50 דקות): לאחר הפתיחה נתחלק לקבוצות לימוד ונלמד בחברותא את המקורות תוך התייחסות לשאלות המנחות. המנחה יעבור בין קבוצות הלימוד, יחדד את השאלות ויפתח את הדיון סביב הנושא המרכזי - פתרון סכסוכים בדרכים בלתי אלימות.
סיכום ודיון (20 דקות): בתום הלימוד נחזור לקבוצה הראשונית ונאסוף חוויות לימוד מן המשתתפים:
•	באילו מצבים הייתם נוקטים כאברהם ו"מפרידים כוחות"?
•	מהי המשמעות של סביבה מצמיחה לעומת סביבה מדרדרת (מדרש תנחומא)
•	מה ההבדל בין תהליך החזרה בתשובה של הבריונים משכונתו של רבי מאיר לעומת הבריונים משכונתו של רבי זירא?
•	מה משותף לדמויות המרכזיות בארבעת הסיפורים שקראתם (אברהם, ברוריה, רבי זירא והמלמד)?
•	מדוע לדעתכם לא מפורטים המעשים הרעים של הבריונים בשני הסיפורים, כמו גם סיבת הסכסוך בין רועי לוט לאברהם (האם טשטוש זה בפרטים מכוון להעברת מסר מסוים?)
•	אילו פעולות אתם הייתם נוקטים לו הייתם מצויים במצבים דומים (סכסוך קרקע, סכסוך שכנים, עימות עם תלמידים או חניכים "פושעים")?