מדרשיות שכטר 
בית המדרש לרבנים ע"ש שכטר וקרן לגאסי

עשרת הדיברות ואנחנו

כתיבה ועריכה: אסא קידר
יצירת ועיבוד הפעלות: ערן רוזנברג

מבוא: 
חג השבועות, ועשרת הדיברות במרכזו, מעלים בנו שאלות בדבר משמעות החוק ומהות המוסר בחיינו ובחיי ילדינו ותלמידינו. באמצעות אוסף צנוע זה של מקורות ישראל – מהתנ"ך, מהמדרש, מהפרשנות המסורתית ומהמחשבה המודרנית – נציג את עשרת הדיברות כאחד מיסודות המסורת והתרבות היהודית, נברר סוגיות ערכיות ונעורר דיון משמעותי במשפחה, בקהילה ובכל פורום לימוד.  

רציונל: 
בתחילת דף הלימוד "עשרת הדיברות ואנחנו" מופיעה התבוננות כוללת על עשרת הדיברות. לאחר מכן נתמקד בשלושה דיברות, ונברר לאורם סוגיות ערכיות הנוגעות לחיינו. 
חלק א: עשרת הדיברות 
חלק זה מציג את עשרת הדיברות כיחידה שלמה. נעלה שאלות ראשוניות על פשר הדיברות ועל משמעות  הקשר ביניהם. נתייחס למתח שבין חוק כגזרה לבין ערך – מתח המעורר בכל תקופה דיון מחודש. בחלק זה ניתן לעורר דיון על המשמעות המוסרית של עשרת הדיברות ועל הרלוונטיות שלהם לימינו. 
חלק ב: 'לֹא יִהְיֶה לְךָ אֱלֹהִים אֲחֵרִים עַל פָּנָי'
הרב יצחק עראמה, בעל 'עקדת יצחק', מתייחס לצבירת הממון והנכסים כאל עבודה זרה. 
נדון בכסף ובצבירת הרכוש מבחינה ערכית. איזה ערך אנו מעניקים לכסף ולרכוש ולחיים החומריים בכלל, ואיזו השפעה יש להם עלינו? מי שולט במי? אילו התניות נלוות לנושא זה? 
חלק ג: 'זָכוֹר אֶת יוֹם הַשַּׁבָּת לְקַדְּשׁוֹ'
נדון בנושא זה משתי זוויות מבט - של הספורנו, פרשן מתקופת הרנסנס, ושל אברהם יהושע השל, פילוסוף ותאולוג בן המאה העשרים. שניהם מתייחסים לשבת כאל זמן מיוחד המשנה את תודעת האדם, ועשוי להשפיע על אורח חייו ועל תפיסת עולמו והבנת ייעודו. 
השבת היא זמן נבדל, הן מבחינה מעשית - יום ללא עבודה וללא טכנולוגיה - והן מבחינה רוחנית. אגב כך נשאל מה היחס שלנו לזמן וכיצד אנו ממלאים אותו במשמעות? ניתן להוסיף בחלק זה את השיר 'עבדי הזמן' של ר' יהודה הלוי. 
בניגוד לימי החול שבהם עלינו להתפרנס ולהספיק ולדאוג לצרכינו החומריים, השבת היא יום המוקדש לנפש האדם ולצמיחה הרוחנית. נשאל מה מצמיח אותנו מבחינה רוחנית ומוסרית? כיצד אנו מתייחסים אל השבת בחיינו? 

חלק ד: 'כַּבֵּד אֶת אָבִיךָ וְאֶת אִמֶּךָ'
נושא זה יידון בעזרת שני הוגים, הרש"ר הירש בן המאה ה-19, ומאיר בוזגלו בן תקופתנו. שניהם רואים בדיבר זה פנייה אל המשפחה והצגת היחסים הבין-דוריים כמוקד ההמשכיות היהודית.  
אגב כך נוכל לפתח דיון על היחסים הבין-דוריים במשפחה מנקודת המבט של הנחלת המסורת.  כמו כן, כדאי לשוחח על ההזדמנות שמאפשר לנו לוח השנה העברי ואורחות החיים היהודיים, ליצור קשר משפחתי משמעותי. ממקורות אלו ניתן לפתח שיחה על הקשר בין הורים לילדים; על סמכות הורית מול דיאלוג פתוח. 

הפעלה לילדים – עשרת הדיברות:
בנוסף מציע דף הלימוד הפעלה לילדים, על פי קבוצות גיל, המיועדת להעמקה בנושא עשרת הדיברות. מדובר במשחק הדורש שיתוף פעולה קבוצתי, שבו מתבקשים הילדים להפוך לאנשי החזון של העולם היהודי ולקבוע את ערכיו.   

הנחיות למנחים: 

הדף נפתח בטקסט והשאלות מכוונות לעולמם האישי של המשתתפים ולחוויותיהם האישיות.  
* הערה למנחה: מומלץ לבחור בכל לימוד רק חלק אחד ובו להתמקד. אפשרות נוספת היא ללמוד את החלק הראשון על עשרת הדיברות כיחידה אחת, ולהוסיף לו דיון באחד הדיברות. 

ניתן להיעזר בלימוד זה בשתי דרכים שונות: 
א. לימוד בית מדרשי / חבורה לומדת: 
המנחה פותח ברקע קצר על נושא הלימוד (עשרת הדיברות) ועל הדיבר שבו הוא בוחר להתמקד. המשתתפים קוראים את המקורות ודנים בהם בעזרת השאלות המנחות, המכוונות לעורר דיון בטקסט וברלוונטיות שלו לחיינו.  

ב. לימוד במסגרת המשפחה סביב שולחן החג (ההורים בתפקיד המנחים): 
ארוחת החג או ישיבה משותפת אחריה מזמנים לנו מפגש משמעותי שניתן לצקת בו תכנים הקשורים לחג השבועות.  
המבוגרים יותר קוראים את מקורות הלימוד ונעזרים בשאלות הנלוות, שחלקן מופנות גם לילדים. 
מוצע להורה ליצור דיון רב שכבתי, כך שבכל פעם תופנה שאלה לילד משכבת גיל אחרת. 
אם מדובר בכמה שכבות גיל (ילדים צעירים, מתבגרים ומבוגרים) ניתן להוסיף שאלות פתוחות המאפשרות דיון, שכך שבכל שלב תיווצר שיחה אחרת: עם המתבגרים או המבוגרים השיחה תהיה מורכבת ומופשטת יותר, ועם הילדים הצעירים השיחה תהיה קונקרטית ותכלול דוגמאות שהילדים יביאו מחייהם. רצוי לאפשר לילדים לבטא את עצמם בדרך שלהם ולהעניק להם תחושה של ביטחון וקבלה.  
אם המפגש כולל חוג חברים או מבוגרים בלבד ניתן להיעזר בדף הלימוד, במקורות ובשאלות הנלוות, כדי לפתח דיון פורה.  

המלצות לשיחה עם ילדים צעירים: 
יש להתחיל בשאלות קונקרטיות על הטקסט כדי לוודא שהוא מובן. נסביר מילים קשות ומושגים חדשים. 
לאחר הבנת הטקסט נשאל על משמעות הטקסט, על כוונתו, ובהמשך – מה דעתם של הילדים עליו. נבקש מהם דוגמאות מחייהם לנושאים שעולים בטקסט. 
כך למשל, דיון בנושא היחס לכסף ולרכוש, יכול להתפתח מן השאלה כיצד יש להתייחס לכסף? לשימוש בו? או - מה אתם עושים בדמי כיס שאתם מקבלים מההורים/ מסבא וסבתא? האם אתם שמחים לקבל דמי כיס? האם אתם מקנאים בילדים אחרים שקונים להם משחקים, בגדים אופנתיים ודברים אחרים שלכם אין? מה דעתכם על התחרות הזאת בין ילדים, אם היא קיימת?  האם היא טובה או שהייתם רוצים לשנות אותה? 
השאלות צריכות להיות פשוטות, בהירות וקשורות לחיי הילדים. 

המלצות לדיון עם בני נוער:
בדיון עם בני נוער נדון בשאלות עקרוניות ומופשטות יותר, המתייחסות לנושאים כמו צדק, מוסר וחוק. לאחר קריאת הטקסט והבנתו, נציג עמדות מנוגדות הקשורות לנושא, ונבקש בכל אחד לייצג  עמדה כלשהי, גם אם היא הפוכה לעמדתם האמיתית. באופן זה הם יתוודעו לזוויות המבט השונות האפשריות.  
לאחר מכן, נבקשם לנמק את גישתם האישית ונברר עמם את הקשר האישי שלהם לרעיונות ולעמדות שהם הציגו. כלומר, ההורה או המנחה בקבוצה יברר איתם כיצד גישתם מתממשת בחייהם.  
כך למשל בדיון סביב עשרת הדיברות (החלק הראשון), ניתן לפתח דיון בשאלת הקשר שבין חוק לצדק: 
באילו מקרים החוק הוא שרירותי ובאהלו מקרים חוק נובע מערכי צדק? תנו דוגמאות מחוקים שאתם מכירים. האם תפיסת הצדק משתנה במהלך התקופות או שהיא קבועה ואינה מתחלפת? כיצד גישות שונות לעניין זה עשויות להתבטא דרך הפרשנות למהותם של הדיברות השונים? האם לדעתכם הדיברות מבטאים ערכים נצחיים או ערכים יחסיים? האם לדיברות הללו יש משמעות בחייכם?   
דיון מסוג אחר: האם מלבד החלוקה המוכרת של עשרת הדיברות ל"מצוות שבין אדם למקום' [=לאלוהים] לבין 'מצוות שבין אדם לחברו', ניתן לחלק את הדיברות באופן אחר? האם יש משמעות לחלוקה ולקשרים שיוצרים בין הדיברות השונים? האם יש דיברות שמדברים אליכם יותר? 

המלצות לדיון עם מבוגרים:
הנחיית מבוגרים מאפשרת דיון שיטתי ומורכב בטקסטים המובאים בדף הלימוד. לאחר העיון בטקסט, נהפוך את המפגש לאישי יותר, ונבקש מהמשתתפים להעלות זיכרונות מבית הוריהם – כיצד באו לידי ביטוי הערכים המובאים בטקסט. נתמקד בעיקר בקשר בין הדורות, הקשור לדיבר 'כבד את אביך ואת אמך', ונברר כיצד ובאיזה הקשר ניתן ליצור עם הילדים מפגש עיוני ואישי סביב הנושאים שעלו בלימוד המשותף.    

משחק משפחתי על עשרת הדיברות 
עשרת הדיברות – חזון ומימושו
הוועד היהודי מטעם הקונגרס היהודי העולמי, הנפגש אחת למאה שנה, מנסח את חזונו לקראת מאה השנים הבאות לאור עשרת הדיברות הנצחיים. 

מטרות הפעילות: 
  1. בחינה מחודשת של עשרת הדיברות. 
  2. יצירת זיקה לעשרת הדיברות מתוך גישה אישית ובחינת הרלוונטיות שלהם לחיינו. 
  3. דיון בסוגיות ערכיות שאיתן אנו מתמודדים היום. 

קהל יעד: 
כיתות ה-ו או ז-י. 
בכל שכבת גיל הדגש יהיה שונה; ככל שהגיל עולה כך הדיון עשוי להיות מופשט יותר. 

אמצעים (יש להכינם טרם כניסת החג): 
נגזור מבריסטול או מנייר קשיח 15-20 קלפים. על עשרה קלפים נרשום את עשרת הדיברות (דיבר אחד בכל קלף) ועל הקלפים הנוספים נרשום ערכים אחרים. לצורך כך ניתן לשוחח מראש עם הילדים ולשאול אותם אילו ערכים או ציוויים חברתיים כדאי לכלול במשחק. 
[את עשרת הדיברות ניתן להעתיק מ'מאגר ספרות הקודש' באינטרנט, לגזור ולהדביק על הכרטיסים (עשרת הדיברות מופיעים בפרשת יתרו, ספר שמות פרק כ פסוקים ב-יד) ראו:
http://kodesh.snunit.k12.il   ]
אם הקבוצה מתחלקת לקבוצות קטנות יש להכין יותר מסדרה אחת של כרטיסים. 

מהלך ההפעלה: 
בכל מאה שנה מתכנס הוועד היהודי העליון של הקונגרס היהודי העולמי. כעת אתם – הילדים - התמניתם לוועד זה. משימתכם היא לקבוע מהם הערכים העליונים ביותר המהווים את חזונו המחודש של העם היהודי, וזאת על בסיס המסורת הקיימת. 
החזון יופץ בכל קהילות היהודים בעולם, ולכן יש לשקול את ההחלטות ברצינות ולנמקן היטב.

בעת קבלת ההחלטות על הקבוצה להתחשב בשיקולים שונים, לדוגמה: 
מהם הקשיים הגדולים הניצבים בפני בני האדם בעולמנו כיום? 
מהם האתגרים והקשיים הניצבים בפני העם היהודי בארץ ובתפוצות? 
מה ניתן לעשות על מנת שמשפחות, קהילות ומדינות תתנהלנה בדרך מוסרית? 
אילו נושאים 'בוערים' כיום ומהם העקרונות שיש להציב כדי להתמודד עמם? 

נבקש מהילדים לדרג את הערכים השונים על פי סדר חשיבותם, ולהציע דיבר נוסף לעשרת הדיברות. בסיום יציגו הילדים את מסקנותיהם וישכנעו את בני המשפחה או חברי הקהילה בנימוקיהם.