'למה לי פוליטיקה עכשיו?' על עול השלטון

הצעת הנחיה:
 א. מבוא רעיוני:
בדף הלימוד נעסוק בשאלת מחיר ההנהגה והמעורבות הפוליטית – האם מי שמקבל על עצמו תפקידי ציבור בהכרח 'מלכלך ידיו' ונחשד מיד בתככנות ואינטרסים, או שהוא שליח שמקריב את חייו האישיים למען הכלל?. נעמוד על משמעותם של המושגים 'שררה' ו'שלטון', נדון בעול המנהיגות ונבחן את האופן שבו ראו חז"ל את מעמד המנהיג.
נפתח בעיון במושגים 'שררה' ו'שלטון' הנקשרים פעמים רבות למשמעויות שליליות, ונגלה כי הגדרתם המילונית דווקא ניטרלית וחפּה מהיבטים שליליים. פער זה מעלה את השאלה מדוע נטענו מילים אלה בקונוטציות שליליות ומה עומד מאחורי זה.

בדף הלימוד מקורות העוסקים בסכנות הטמונות למי שמחזיק בעמדות מפתח ציבוריות. המשנה המפורסמת ממסכת אבות אומרת: "אהוב את המלאכה ושנוא את הרבנות ואל תתוודע לרשות". רבי עובדיה מברטנורא מקשר בין שלושת הדברים: לעבודה יש ערך בכך שהיא מונעת את הרדיפה אחר שררה כוחנית, דרך "התקרבות לצלחת השלטון". הברטנורא מזהיר גם מהתקרבות רעיונית או מחשבתית לעמדות שררה פן "יעבירוך על דעת קונך". מדברים אלו עולה כי התקרבות לשלטון, לשררה ולרשויות ("השררה קרויה רשות, מפני שהרשות בידה לעשות כרצונה"), וצבירת כוח לשם כוח (ולא מתוך מניעים של דאגה לציבור) - עלולה לתפוח ולהגיע לממדים מסוכנים כמו במקרה של דואג האדומי, שלפי הברטנורא מהווה דוגמה להליכה עיוורת אחר השלטון המביאה לאסון (ראו ספר שמואל א', כא, ח- כב, יט).

בחלק השלישי נעסוק במחיר שגובה המנהיגות מחיי היומיום של המנהיג. נקרא את דברי חז"ל בתלמוד הבבלי ובשמות רבה, הרואים את תפקידי השררה כעבדות, משום עולו של הציבור. מדוע בחרו חז"ל לצייר את השררה והשלטון באופן כה קשה ושלילי? האם כדי למנוע מרודפי כוח להגיע לשלטון? או שחוו על בשרם את קשיי המנהיגות ואת השחיתות השלטונית? 
נסיים את הלימוד במאמרו של פרופ' אביעזר רביצקי, המתאר את הדיכוטומיה הרגשית והמחשבתית שבה חי הרמב"ם, שנקרע בין רצונו להקדיש את שעותיו ללימוד פילוסופי והתבודדות, מול מחויבותו לקהילה כמנהיג וכרופא. לימוד זה יוביל אותנו לשאלה מה גדול יותר - מחיר המעורבות החברתית והמנהיגות, על כל הקשיים והסכנות שבה, או מחירה של אי המעורבות (בלשון ימינו: 'לעשות לביתי'). שאלה זו תישאר פתוחה לדיון ובה נעסוק בדף הלימוד הבא בסדרה: "אין מלך בישראל- מחיר ההנהגה".

ב. אופן הלימוד:
פתיחה: נפתח את הלימוד בסבב קצר ונבקש מהמשתתפים לתת דוגמה לסיטואציה חברתית מסוימת שבה הם התלבטו אם להתערב או להימנע מלהביע דעה. לאחר מכן נשאל:
•	האם כיום, במבט לאחור, אתם שמחים שהתערבתם/שנמנעתם?
•	אם התערבתם - מה היה מחיר ההתערבות? (מחיר אישי, חברתי וכו')

מתוך הדיון שיתפתח נציג את נושא הלימוד ונתחלק לקבוצות לימוד קטנות, או זוגות, ללימוד בחברותא.

לימוד: כדאי להקדיש את מלוא זמן המפגש ללימוד בקבוצות (לפחות 45 דקות). המנחים יעברו בין קבוצות הלימוד ויבהירו במידת הצורך את המקורות.

אסיף: בתום הלימוד נחזור לקבוצה ההתחלתית ונאסוף תובנות ורשמים מהמשתתפים. נפתחַ דיון סביב השאלות המרכזיות:
•	מדוע לשלטון ולשררה יצא, גם בימי חז"ל וגם בימינו, שם רע?
•	מהי אותה "רבנות" ששמעיה מצווה עלינו לשנוא?
•	מהי המשמעות של "היוודעות לרשות"?
•	מדוע חז"ל מדגישים את טורח הציבור? מה הם רוצים להשיג בהדגשת הצדדים השליליים של השלטון?
•	מהם הקורבנות האישיים שהקריבו בעבר ושמקריבים גם כיום מנהיגי ציבור אכפתיים? מהו מחיר האכפתיות החברתית?
•	האם קורבנות אלו שווים בעיניכם?
•	מה היה קורה לו אנשים בעלי יכולות, כמו הרמב"ם, היו מוותרים על הנהגת הקהילה לטובת העמקת הלימוד וההספק האישי?