"אין מלך בישראל": מה יקרה אם עמדת ההנהגה תישאר פרוצה?

הצעת הנחיה:
א. מבוא רעיוני
דף לימוד זה הנו חלק מסדרה ומומלץ מאוד לעסוק בו לאחר לימוד הדף הראשון בסדרה: "למה לי פוליטיקה עכשיו: על עול השלטון" [http://midreshet.org.il/PageView.aspx?id=374] בעוד דף הלימוד הראשון עוסק בשאלה מהו מחיר המנהיגות והמעורבות החברתית (שאלה שבה ניגע גם כאן), דף לימוד זה ממשיך את הדיון בשאלה מהו מחיר אי ההנהגה וחוסר ההובלה החברתית. 

בדף הלימוד נעסוק בסוגיית חשיבותה של המנהיגות הטובה המוּנעת ממניעים של גדולה, תחושת שליחות חברתית ויכולת הנהגה. נשאל מה קורה כאשר אין הנהגה ראויה, ונבחן מה מצופה מאנשים בעלי תכונות טובות להנהגה - האם חובה עליהם לקחת חלק בתפקידי ההנהגה?

נפתח את הלימוד בעיון בביטוי השגור מספר שופטים - 'אין מלך בישראל'. נבחן מקורות נבחרים שבהם הוא מופיע ונגזור מהם את משמעות הביטוי ואת התפקידים והיכולות המצופים ממלך ישראל: הנהגה דתית ורוחנית של העם (סיפור פסל מיכה); שפיטה ועיסוק בקרקעות ובנחלאות (פרשת נחלת שבט דן); טיפול מוסרי בעם ומניעת הידרדרות מוסרית וחברתית (פרשת פילגש בגבעה). נראה כי הביטוי 'אין מלך בישראל' המלווה את ספר שופטים ואף חותם אותו, מעיד על האנרכיה ששלטה בארץ באותה תקופה, ועל הצורך הדחוף במנהיג מדיני, צבאי ורוחני שיוביל את העם בבטחה ויסייע בפתרון סכסוכים מבית ומחוץ. 

את עיקר הלימוד נקדיש לעיון סביב המסרים העולים ממשל יותם המופיע גם הוא בספר שופטים (פרק ט). במשלו קובל יותם נגד העצים שהלכו למשוח להם מלך, ולאחר ששלושת עצי הפרי (זית, תאנה וגפן) סירבו להצעת המלוכה, הם פנו לאטד הקוצני, וזה ניצל את ההזדמנות והשליט עליהם טרור שאיים אפילו על עצי הלבנון התמירים והחזקים. מאיר שלו, בפרשנותו המודרנית למשל יותם, מדגיש את ההשוואה הניגודית בין עצי הפרי לאטד: לעצי הפרי יש עיסוק, יש תנובה, יש פרי והם שקועים במלאכתם. האטד לעומתם הוא עץ סרק, שאינו יכול להעניק אפילו צל לעולם, ולכן נמשך לעמדת השלטון, ומתפתה לכוחניות ולשררה שבה.  
על מנהיגות ריקה מתוכן כגון זו דיבר דוד גרוסמן, בנאומו המפורסם משנת 2006 לציון אחת-עשרה שנים לרצח רבין. הביטוי "מנהיגות חלולה" הפך להיות כותרת נאומו, שבו הוא ביכה את חוסר ההנהגה הרוחנית והתכנית של העם: "...האנשים שמנהיגים את ישראל כיום אינם מסוגלים לחבר את הישראלים אל זהותם. ובוודאי לא אל החלקים הבריאים והמחיים והמפרים של הזהות הזאת, לאותם חלקי זהות וזיכרון וערכים מכוננים שייתנו לנו תקווה וכוח". אמנם נאומו של גרוסמן לא דיבר ישירות על משל יותם, אך אותה ביקורת שהפנה יותם כלפי האטד עץ הסרק, חסר יכולת ההפריה והנתינה, עולה גם אצלו.

לפי פרשנים רבים, מוקדמים ומאוחרים, מופנים עיקר חצי הביקורת במשל יותם לא רק כלפי האטד הנקלה אלא גם כלפי העצים שהלכו למשוח להם מלך והפגינו חולשה שאותה האטד ניצל. בניגוד לכך טוען פרופ' ישראל רוזנסון כי דווקא עצי הפרי הם העומדים במוקד הביקורת של יותם. אלמלא סירבו עצי הפרי, שהתברכו בתוכן, ביכולת ובעומק של משרת המלוכה, לא היה מגיע האטד לשלטון. למעשה, טוען רוזנסון, סירובם למלוך הוא ביטוי של אנוכיות, העדפת העיסוק הפרטי על פני טובת הכלל, ועל כך נענשו כל העצים, כלומר, כל עם ישראל, שנאלצו לסבול תחת שלטונו המושחת של חסר הפרי וחסר היכולת. לדעת רוזנסון, המשל אינו מעביר מסר אנטי מלוכני דווקא, אלא קורא למלוכה ולהנהגה מורכבת, עמוקה ומפרה, ומזהיר מפני מה שיקרה אם לא תצמח בעם הנהגה כזו - שלטון שררה.

פירוש זה מחזיר אותנו לשאלת מחיר ההנהגה ועול השלטון, שבה עסקנו בלימוד הקודם בסדרה. לסיום נקרא את איגרתו של הרמב"ם לאבן תיבון, שבה מתואר סדר יומו העמוס כרופא המלך וכמנהיג הקהילה, שלא מותיר לו פנאי לעסוק בתורה. אך נראה כי על אף הקשיים שחווה הרמב"ם ולמרות תשוקתו "לברוח ולהתבודד", הוא הכיר בחשיבותה של ההנהגה והמעורבות החברתית. אם נמשיך את הרמב"ם למשל יותם על פי פרשנותו של רוזנסון, נוכל לומר כי הוא היה עץ פרי שבחר "לנוע על העצים", כדי לא להותיר את עמדת המנהיגות פרוצה למנהיגי סרק ושררה.

ב. אופן הלימוד
פתיחה: נפתח את הלימוד ברענון השאלה המרכזית שנשארה פתוחה בסוף הלימוד הקודם: "מה גדול יותר- מחיר ההנהגה או מחיר אי ההנהגה?". ניזכר בדיון על עול השלטון ועל המחירים שהוא גובה מן המנהיג, כמו גם בהסתייגויות של חכמים מהתקרבות לשלטון והיוודעות לרשויות, ונציג את נושא הדיון הנוכחי - מה קורה כאשר אין מנהיג בישראל? מהו מחיר אי ההנהגה?
נקרא ביחד את המקורות מספר שופטים ומספר הושע, המציינים שוב ושוב כי 'בימים ההם אין מלך בישראל' ונשאל - מה מסמל ביטוי זה?
לימוד: את הדיון בקטעי המקורות יעשו המשתתפים בקבוצות לימוד קטנות. המנחים יעברו בין הקבוצות, יענו על שאלות וירחיבו במידת הצורך. רצוי להקדיש ללימוד עצמו כ-45 דקות.
אסיף: בתום הלימוד בקבוצות נחזור לקבוצה ההתחלתית ונאסוף חוויות לימוד מן מהמשתתפים. נקיים דיון קבוצתי סביב השאלות הבאות:
•	כיצד אתם מבינים את הביטוי 'אין מלך בישראל'? כיצד קשור ביטוי זה לחיינו היום?
•	כלפי מי חשבתם שמופנית ביקורתו המרכזית של יותם לפני שקראתם את הפרשנויות השונות? מדוע?
•	כיצד נקשר משל יותם לביקורתו החריפה של דוד גרוסמן על ההנהגה בימינו?
•	מה דעתכם על פרשנותו של רוזנסון, המכוון את חיצי הביקורת של יותם דווקא כלפי עצי הפרי?
•	כיצד ניתן לקשור בין איגרת הרמב"ם לאבן תיבון לבין דבריו של רוזנסון?
•	האם לדעתכם צריכים אנשים בעלי תכונות נעלות ויכולות (בעלי פרי) להמשיך לעסוק במלאכתם, כפי שעולה מדבריו של מאיר שלו; או שחובה עליהם, דווקא מעצם גדולתם ותרומתם, לקחת חלק בתפקידי ההובלה וההנהגה, כפי שעולה מדברי רוזנסון ומאורח חייו של הרמב"ם? 
•	נסו לחשוב על דוגמאות בנות ימינו למנהיגים ומנהיגות מסוגים שונים:
- אטדים
- עצי פרי
- ארזי הלבנון (שחיים באיומו של האטד)