"והארץ נתן לבני אדם": מעשים גשמיים בעולם אלוהי
הצעת הנחיה:
א. מבוא רעיוני
בדף הלימוד נעסוק בקיום האנושי הגשמי בעולם האלוהי. נבחן כיצד נתפסו יחסי הכוחות בין מעשי האל למעשי האדם בפיוט, במדרש ובדברי הגות מוקדמים ומאוחרים. 
יום הכיפורים מציב את המאמינים בטווח שבין אנושיות לאלוהיות.  מצד אחד קיימת השאיפה להידמות למלאכים ולקיים את 'צלם אלוהים' שבנו – להימנע מהנאות הגוף, ללבוש לבן; ומצד שני מודגשות במזמורי תפילה רבים דווקא אנושיותנו, קטנותנו ומגבלותינו כבני אדם. נתחיל את הלימוד בעיון בפיוט "מה נורא מעשיך", אשר נאמר בחלק מן הקהילות בתפילת שחרית (בחזרת הש"ץ) של יום הכיפורים, מול ארון הקודש הפתוח. הפיוט מהלל את מעשי האל הגדולים, הטובים והנוראים שבהם עליו להתגאות (לדוגמה: "מעשה אלוהינו: אין מי בשחק יערך לו, בבני אלים ידמה לו, גבוהים עלה למושב לו, דרי גיא כחגבים למולו. לכן יתגאה הצור תמים פועלו"). לקראת סוף הפיוט נהוג לסגור את ארון הקודש ולומר בשקט בית נוסף המתאר את אפסיותו של האדם: "מעשה אנוש: תחבולות מזימה, שבתו בתוך מרמה, רפידתו רִמה, קבור בסעיף אדמה...". אין ספק שאמירת פיוט זה בבוקרו של יום הכיפורים, מותחת קו המפריד היטב בין מעשי האל הנעלים והנשגבים לבין מעשי האנוש. בקו הפרדה זה שבין האנושי לאלוהי - יעסקו גם המקורות הבאים.

בתלמוד ובמדרש מובאים סיפורי עימות רבים בין רבי עקיבא ל'טורנוסרופוס הרשע', המעוצבים במבנה קבוע: טורנוסרופוס מקטרג על עם ישראל ותורתו, ורבי עקיבא עונה לו. בקטע המובא כאן ממדרש תנחומא נפתח העימות בשאלתו המכשילה של טרונוסרופוס: מה גדולים יותר - מעשי האל או מעשי האדם? רבי עקיבא קבע נחרצות כי מעשי האדם גדולים משל אלוהים. קביעה חדה זו מפתיעה במידת מה, במיוחד בהשוואה לתפיסת האל ככול יכול לעומת האדם, כפי שהיא באה לידי ביטוי בפיוט שקראנו. נעמוד על כך כי ניסוחו של רבי עקיבא שם דגש דווקא על גופניותו של האדם: "של בשר ודם נאים". בהמשך, שואל טורנוסרופוס את רבי עקיבא מדוע לא נולדים התינוקות היהודים כשהם נימולים, שהרי ברית מילה היא רצון האל? על כך עונה רבי עקיבא את תשובתו המפורסמת: "שלא נתן הקדוש ברוך הוא את המצות לישראל, אלא לצרף אותם בהם". בתשובתו זו יש מידת מה של מהפכנות, כיוון שהיא רואה את מעשי האדם כחלק בלתי נפרד מהבריאה האלוהית. נושא זה יחזור ויהדהד גם בקטעי הלימוד האחרים בדף. 

המדרש בתלמוד הבבלי, במסכת שבת, מתאר כיצד הועברה התורה מאלוהים למשה, כאשר מלאכי האלוהים תמהו מדוע היא ניתנה דווקא ל"ילוד אשה". משה בתחילה נחבא אל הכלים וביקש את חסות האל. אך לאחר שאלוהים ייפה את כוחו, הוא אזר אומץ ומצא מילים ופנה בסדרת שאלות רטוריות למלאכים, כדי שיבינו מדוע ניתנה התורה לבני אדם, לילודי אשה, בשר ודם בעלי צרכים, מגבלות, גוף ונפש סוערת. 

הרב ד"ר אליהו רחמים זייני כותב אף הוא על יחסי הטבע הנתון, הקיים בעולם, והתרבות - מעשי האנוש. בדומה לרבי עקיבא במדרש תנחומא, מזכיר אף הוא את ברית המילה כסמל להתערבות האדם בטבע. לטענתו, מהות התרבות היהודית היא הסירוב לקבל את העולם והטבע הקיים כפי שהם, אלא היא מטילה על האדם את האחריות על סביבתו ועולמו, ומשאירה מקום לעבוד, לשנות, לערוך חלוקות ולפתח, ובמילותיו של זייני - להתערב ולסרב לקבל את המציאות כפי שהיא. 

את הלימוד נסיים בדברי הבעל שם טוב (בעש"ט), אשר ייסד את תנועת החסידות ויצר נתיב לעבודת האל שהיה חדש ומהפכני בתקופתו - עבודת האל ב'גשמיות'. בקטע המובא בדף הלימוד נסמך הבעש"ט על הפסוקים מתהלים קט"ו "השמים - שמים לה', והארץ - נתן לבני אדם" (טז) שלפיהם על פי פירושו, קיום המצוות הוא חלק מעשייתו של האל: "ע"י עשיה גשמיות של המצות עושה הקב"ה מהן ארצות החיים, ואז היא פעולה חשובה גמורה" – כלומר, פעילות האל בעולם איננה נגמרת ואיננה מושלמת עד שהיא לא נשזרת בגשמיותם של מעשי האדם.

ב. אופן הלימוד 
פתיחה: נפתח את הלימוד בקריאה משותפת של חלק מן הפיוט "מה נורא מעשיך". נדון בקבוצה בשאלות המופיעות בדף:
•	כיצד מצטיירים מפיוט זה היחסים בין האדם לאל? איזו גישה מייצג הפיוט?
•	מדוע לדעתכם נאמר פיוט זה דווקא ביום כיפור?

לאחר דיון בשאלות אלה נציג את נושא הלימוד - מעשי אלוהים לעומת מעשי האדם - ונתחלק לקבוצות לימוד.
לימוד בקבוצות (45-50 דקות): חלקו המרכזי של הלימוד ייעשה בקבוצות. במהלך הלימוד יעברו המנחים בין הקבוצות, יבהירו את קטעי הלימוד ויחדדו את הדיון בטקסטים (רצוי להסב את תשומת הלב לרעיונות וביטויים חוזרים, להבדלים בין הפיוט שבו פתחנו לטקסטים האחרים, וכדומה).
דיון מסכם (אסיף):בתום הלימוד בקבוצות נחזור לקבוצה ההתחלתית ונאסוף חוויות לימוד מן המשתתפים: האם הכרתם את הטקסטים שנלמדו? לאיזה טקסטים התחברתם יותר? מה דעתכם על המגמות שהובילו כל טקסט?
נקיים דיון מסכם סביב השאלות:
•	מה משמעות התורה וקיום המצוות, על פי מדרש תנחומא, מסכת שבת, דברי הרב זייני ודברי הבעש"ט?
•	מה לדעתכם מסמלת ברית המילה בהקשר זה?
•	אילו גישות הוצגו בדף הלימוד? נסו לסדר אותן על הרצף הבא:
האל כל יכול והאדם אפסי________________________________ משמעות העולם העליון תלויה במעשי האדם
•	היכן אתם ממקמים את עצמכם על ציר זה? באיזו גישה אתם בוחרים להאמין?