עבדי הזמן: נשים, זמן וחירות
כרטיס ביקור:
כותרת: עבדי הזמן: נשים, זמן וחירות
תקציר: בדף הלימוד נעסוק בחירות כתנאי מקדים לקיום מצוות. נדון ברעיון שכדי להיות עבד ה' צריך האדם להיות חופשי מעבדות האדם ונעמוד על ההקבלה העולה מן המקורות השונים בין עבד לאשה, שלפיה גם נשים, שאינן ברשות עצמן, לא יכולות להגיע לבחירה אמיתית ולחירות מחשבתית הנדרשות ל"עבדי ה'".
מחבר: גילי זיוון, מרכז יעקב הרצוג
תגיות: שהזמן גרמן, נשים, זמן, עבדות, חירות, קיום מצוות, עבד עברי, שלא עשני אשה, הסבה, עבדי הזמן, עבדי ה'.
אופי הדף: כחלק מהסדרה: "מועד נשים" (2)
משך ההעברה: 1.5
דורש רקע בלימוד: 1/2/3/4/5
קהלי היעד: מבוגרים

הצעת הנחיה
מבוא רעיוני ואופן הלימוד
בדף הלימוד נעסוק בחירות כתנאי מקדים לקיום מצוות. נדון ברעיון שכדי להיות עבד ה' צריך האדם להיות חופשי מעבדות האדם ונעמוד על ההקבלה העולה מן המקורות השונים בין עבד לאשה, שלפיה גם נשים, שאינן ברשות עצמן, לא יכולות להגיע לבחירה אמיתית ולחירות מחשבתית הנדרשות ל"עבדי ה'".

פתיחה (25 דקות): נפתח את הלימוד בקריאת שתי השורות הידועות משירו של רבי יהודה הלוי "עבדי הזמן":
"עבדי הזמן עבדי עבדים הם, 
  עבד ה' הוא לבדו חופשי"
נשאל:
•	מי הם עבדי הזמן? 
•	מהי המשמעות של 'עבדות הזמן'? הציעו דוגמאות.
•	מדוע עבדי הזמן הם עבדי-עבדים? 
•	מיהו עבד ה'? מהן תכונותיו?
•	כיצד מתיישבת הסתירה בשורה השנייה בשיר - כיצד עבד יכול להיות חופשי?
•	מה ניתן ללמוד משיר זה על היחס שבין עבודת ה' (קיום מצוות) וחירות?

לימוד בקבוצות (50 דקות): בתום הדיון הפותח נתחלק לקבוצות קטנות להעמקה במקורות. המנחים יעברו בין הקבוצות, יבארו ויבהירו ויאספו רעיונות וטיעונים שהועלו בקבוצות הלימוד ואשר עשויים להיות רלוונטיים לדיון המסכם.

הלימוד מתמקד בארבעה נושאים הקושרים בין זמן, עבדות ונשים: סוגיית העבד העברי, מצוות עשה שהזמן גרמן, ברכת "שלא עשני אשה" והסוגיה התלמודית - האם נשים יכולות להסב בליל הסדר.
א. עבד עברי: סוגיית העבד העברי מופיעה בספר שמות, פרק כא. התורה איננה מעודדת עבדות בקרב בני ישראל, ומי שבוחר מרצונו להישאר עבד, חייב לעבור את התהליך הבא: "וְהִגִּישׁוֹ אֲדֹנָיו אֶל הָאֱלֹהִים וְהִגִּישׁוֹ אֶל הַדֶּלֶת אוֹ אֶל הַמְּזוּזָה וְרָצַע אֲדֹנָיו אֶת אָזְנוֹ בַּמַּרְצֵעַ וַעֲבָדוֹ" (פסוק ו). מה בין הבחירה להיות עבד והמעמד הדתי הטקסי של רציעת האוזן מול אלוהים, הדלת והמזוזה? רש"י קושר בין האוזן ששמעה במעמד הר סיני "כי לי כל בני ישראל עבדים", לבין בעליה שבחר להיות עבד לאדם אחר - ורואה בכך סוג של עונש לאוזן, שדינה להירצע. אדם שבוחר להיות עבד מפנה עורף במובן מסוים לאדונו האמיתי-אלוהים. רעיון זה מחזיר אותנו לשירו של ריה"ל על אותם עבדי-הזמן לעומת עבד ה', אשר בן חורין הוא. 
ב. מצוות שהזמן גרמן: הקשר שמניח ריה"ל בין עבדות לזמן מוביל אותנו לשאלה מה בין עבדות, זמן וקיום מצוות. במסכת ברכות בתלמוד הירושלמי, דנים החכמים בפטור מקריאת שמע הניתן לנשים ולעבדים. מכאן ממשיכה הגמרא לדון ב"מצוות עשה שהזמן גרמן" [=מצוות עשה שתחומות בזמן], שלפי ההלכה נשים פטורות מהן. הפרשן אבודרהם מסביר את הפטור של הנשים מהן בכך שהן משועבדות לצורכי בעליהן. פרשנותו זו, המושפעת מתקופתו, ממחישה שוב את הקשר שבין עבדות של האדם לזמן או לאדם אחר, לחוסר היכולת לעבוד את ה': נשים שאינן חופשיות ממרות בעליהן, אינן יכולות להקדיש את זמנן לעבודת האל. (ראו את דף ההלימוד הקודם בסדרה- 'שהזמן גרמן? על זמן ועל נשים')
ג. "שלא עשני אשה": [בברכות השחר הנאמרות בכל בוקר מופיעה ברכה שאותה אומר הגבר 'ברוך.. שלא עשני אשה'. כנגדו אומרת האשה 'ברוך.. שעשני כרצונו']. בתוספתא למסכת ברכות מסביר זאת רבי יהודה בכך שאשה (וגם בּוּר וגוי), פטורה ממצוות, והגבר היהודי מברך על כך שהוא אינו פטור ממצוות. בנו של רב אחא כורך גם הוא, במסכת מנחות בבבלי, את האשה עם העבד, וטוען שברכת "שלא עשני עבד" מקבילה לברכה "שלא עשני אשה" ולכן אין צורך לומר את שתיהן. אמירות אלה ממחישות את מעמד הנשים באותה תקופה, כמי שכפופות, כמו העבדים, למרותו של אחר, ולכן אינן יכולות לקיים את המצוות כבני חורין, אך בניגוד לעבד שיכול לשנות את מעמדו, האשה תמיד נשארת בנחיתותה ולכן מצבה אף חמור משלו.
ד. האם אשה יכולה להסב בליל הסדר? במסכת פסחים בבבלי דנים החכמים בסוגיית ההסבה בליל הסדר, שמסמלת שפע וחירות, וקובעים כי נשים אינן מסבות, מלבד 'נשים חשובות'. המאירי מפרש: "אשה אינה צריכה הסבה שאין חירות לאשה אצל בעלה". כלומר, כל עוד היא כפופה לבעלותו ונתונה למרותו, היא איננה בת חורין אמיתית. אך אם ישנה 'אשה חשובה', היא יכולה להסב, מפני "שאין שִפחוּת באישות שלה". משמע, כל אשה שאינה חשובה (מכובדת, עשירה) היא בחזקת שפחה לבעלה, בדומה לבני ישראל שיצאו ממצרים ונותרו עדיין במנטליות של עבדים, ולכן היא איננה יכולה להסב כאדם חופשי.  
נסיים את הלימוד בדבריו היפים של הפילוסוף היהודי-אנגלי ישעיהו ברלין, על המונח 'חירות'. לפי ברלין, משמעה החיובי של החירות "נובע ממשאלתו של היחיד להיות אדון לעצמו [...] להיות מונע על-ידי שיקולים, על ידי תכליות מודעות, שהם משֶלִי, ולא על-ידי גורמים המשפיעים עלי כביכול מבחוץ [...] להיות מישהו, לא אלשהו; עושה, מחליט, לא מי שמחליטים בשבילו, מכוון-עצמי ולא מופעל על-ידי הטבע החיצון או על ידי בני-אדם אחרים, כאילו הייתי חפץ, או בעל-חיים או עבד". בכך מחזק ברלין את הטיעון שנשזר לאורך כל הלימוד: חירות מעשית ומחשבתית היא תנאי מקדים לעבודת ה'! כל עוד נשים היו כפופות לבעליהן לאורך הדורות, הן לא היו חופשיות ("מכוון עצמי"), ולא יכלו לקיים מצוות מתוך בחירה אמיתית הנדרשת ל"עבדי ה'". היום, כשהשינויים במעמד האשה הפכו את כלל הנשים המודרניות ל'אשה חשובה'- היא זוכה בחירות, בחופש מחשבה ובחירה ובמרחב זמן עצמי, ולכן היא יכולה ואף מחויבת לעבוד את ה'.

סיום, איסוף ודיון (15 דקות): בתום הלימוד בקבוצות נחזור למליאה לדיון מסכם ולהחלפת חוויות לימוד.
נשאל:
•	מה בין זכות הבחירה העצמית, החירות וקיום המצוות?
•	מה מחבר בין נשים, זמן ועבדות?
•	האם בימינו חירותם של הגברים והנשים זהה? הסבירו את תשובתכם.
•	לפי תשובתכם הקודמת, האם נשים בימינו מחויבות יותר במצוות? הסבירו את תשובתכם.