על המחלוקת: הנחיות למנחה
רציונל
רצח רבין הרעיד אמונות ותפיסות עולם בסיסיות וסדק עוד יותר את הלכידות הלאומית. ראוי כי יום זה ישמש תזכורת קבועה לכך שאי הסכמה שהיא לגיטימית, עלולה לגרור אחריה תוצאה טרגית ונוראה.
בכהונתו האחרונה כראש ממשלה חתם יצחק רבין על הסכם שלום עם ממלכת ירדן, ופעל לקידום השלום עם הפלסטינים, ועל כך זכה בפרס נובל לשלום. הרצח העמיק את ההבנה כי יש לחתור לשלום והבנה גם בתוכנו, ולהתגבר על השונוּת והמחלוקות המפלגות.
המקורות שלפנינו ממחישים כי מחלוקות יכולות להתקיים תחת תנאים בסיסיים, וכי אפשר לחיות בהרמוניה למרות הכעסים. יעד זה הוא מן החשובים וההכרחיים לכל חברה אנושית, ועל אחת כמה וכמה בחברה הישראלית והיהודית.
נפתח במשנה המבחינה בין מחלוקת לשם שמים ומחלוקת שאינה לשם שמים, ומתארת את היחסים שבין שתי קבוצות תנאים בנות פלוגתא - בית הלל ובית שמאי - אשר ייצגו תפיסות עולם מנוגדות, והמחלוקות ביניהן צצות מתוך דפים רבים במשנה ובתלמוד. ואף על פי כן, כך מעידה המשנה, המחלוקות לא גלשו ליריבות אישית. מודל זה עשוי לשמש השראה אף לנו.
המקורות שהבאנו אינם חד משמעיים, וחשוב לנו להימנע מהצגת עמדה צדקנית, השוללת לחלוטין חילוקי דעות. בהמשך נבחן עמדות ביחס למחלוקת עצמה - הרב קוק מחד, מצדד בניגודים ובשונות, ורואה בהם מקור הכרחי להרחבת החוכמה ובירור האמת. לעומתו חושש המשורר יהודה עמיחי מהעמדה הצודקת, שאינה מאפשרת דיאלוג, ומציע לפרוש מהוויכוח, שכן גם אם ננצח בו, לא נביא בכך תועלת לעולם ולחברה. 
לסיום כדאי לבקש מהלומדים להשמיע את מסקנתם האישית ביחס לעמדות השונות.

מבנה הלימוד
פתיחה: 
בקשו מהמשתתפים להיזכר במריבה או ויכוח שבהם היו מעורבים לאחרונה, בקשו מהם לנסות להיזכר בשל מה פרץ הוויכוח, או מה היה סלע המחלוקת – האם זהו נושא שהם מרבים להתווכח עליו? האם אותו נושא עולה לוויכוח עם אותו אדם פעמים רבות? האם הם יכולים לגלות הבנה לעמדה של "בר הפלוגתא" שלהם? האם היה ניתן להימנע מהחרפת המריבה?
לאחר שכמה משתתפים יספרו על חוויותיהם, הראו כי יש סוגים שונים של ויכוחים, ועצם המריבה או הוויכוח אינם שליליים בהכרח. לעתים חילוקי הדעות הכרחיים לבירור האמת, וחברה יציבה יכולה להכיל בתוכה ניגודים ואי הסכמות.

לימוד בחברותא
הלומדים יתחלקו לזוגות או לקבוצות קטנות ללימוד דף המקורות בחברותא. מומלץ לעודד אותם לבחור לעצמם בני זוג שאינם מוכרים להם, או שנדמה להם כי דעותיהם שונות ואף מנוגדות לשלהם.

איסוף
לאחר הלימוד בקבוצות בקשו לשתף את כולם בחילוקי דעות שהיו בעת הלימוד, כמו גם במחשבות וברגשות שעורר הלימוד המשותף.
כדאי להפנות את הזרקור אל הדרך שבה הצליחו (או לא הצליחו) להמשיך בשיחה למרות אי ההסכמה.

סיכום 
לסיכום קראו את שירו של יהודה עמיחי וקשרו אותו לתוכן הלימוד.

פרשנות
1.	מחלוקת לשם שמים, ומחלוקת שאינה לשם שמים: מחלוקת לשם שמים היא מחלוקת עניינית, שמניעיו של החולק קשורים ברצון לברר את האמת, ולהשפיע על מציאות שתהיה מונהגת על פי ערכים ראויים.
מחלוקת זאת סופה להתקיים, כלומר – האמת והצדק סופם לצאת לאור, ולא עוד אלא שיש לזכור כי גם בעמדה הדחויה יש אמת, וראוי להביא אותה, כפי שעושה הספרות התלמודית.
מחלוקת שאינה לשם שמים, מקורה במניעים לא ראויים, כמו ערעור על מעמד הזולת ופגיעה בו, השגת טובת הנאה, או מחלוקת לשם וכחנות גרידא.

2.	מחלוקת קורח ועדתו - קורח היה מנהיג המרד נגד משה רבנו במדבר (במדבר פרקים טז-יז), כאשר טען שמשה רצה את המנהיגות לעצמו על מנת להשיג רווחים משניים (מעמד, ומינויי מקורבים), ולא פעל מתוך רצון להיטיב עם העם.

3.	"נוחים ועלובים" וכו' חז"ל מדגישים כי לא רק האמת היא שמשפיעה על ההכרעה בוויכוח, אולי משום שהם מכירים בכך שאין אמת מוחלטת וחד משמעית, ומידותיהם של החולקים והתנהגותם משפיעה על ההכרעה מי הוא הצודק.

4.	להרחבה- ניתן להביא את המונח "אינטליגנציה רגשית" בהקשר של תכונות המנהיג, ולבחון כיצד מסבירה הפסיכולוגיה בת ימינו את הנטייה של חז"ל להכריע כבית הלל, ואת מנהיגותו של משה לעומת דעתו של קורח. 
אינטליגנציה רגשית 
אינטליגנציה רגשית מוגדרת כמערך תכונות לניטור הרגשות, האמונות והמצבים הפנימיים של עצמך ואחרים, על מנת לספק מידע שימושי להנחות חשיבה ופעולה. תכונות המערך הינן: מודעות עצמית, ניהול רגשות, מוטיבציה עצמית, אמפתיה וניהול מערכות יחסים (Golman, 1995 מתוך Sosik & Megerian,1999). 
 בעלי האינטליגנציה הרגשית הינם בעלי סבירות גבוהה ליישם מנהיגות טרנספורמציונלית (המנהיג  הטרספורמציונלי מעורר תחושות רצון אצל המונהגים להשקיע מעבר למאמץ הרגיל ולעתים אפילו יותר משהאמינו כי הם יכולים) וזאת על ידי הצבת אתגרים גבוהים ויצירת חזון משותף [...] אדם בעל ניהול רגשי מסוגל להניח את צורכי האחרים מעל צרכיו הוא, ולהשתמש בשפה רגשית ורמזים לא מילוליים, המאפיין בדרך כלל מנהיגים כריזמטים. 
מתוך האתר של המחלקה לפסיכולוגיה ארגונית באוניברסיטת בן גוריון: http://ceti.macam.ac.il/bobbie/op/sites2002/lidor/firpg. htm

5.	דברי הרב קוק: בעקבות תפיסות קבליות, רואה הרב קוק את המציאות כמורכבת מניגודים אשר נפגשים בבסיסם. קיומן של דעות שונות נובע מעצם היותם של בני אדם שונים זה מזה ("השתנות הנפשות") ומשום שכל טוב מעורב עם רע, ובכל רע יש נקודת טוב. אין דבר בעולם שאיננו מורכב מיסודות שונים ואף הפוכים זה מזה, וחיבורם יחד יוצר דבר אחד שלם.
במציאות ישנם באמת פנים לכאן ולכאן, ולא ניתן להגדיר אמת אחת, יחידה ומוחלטת. השלום האמיתי נבנה מתוך גילוי כל הדעות, בירור כל הפנים והצדדים שיש בכל עניין, וכך הוא מתגלה בשלמותו.

6.	 דברי רבין - דברי רבין קושרים את נושא הדיון (אי ההסכמה)לגורם המזמן בלוח השנה (יום הזיכרון להירצחו), ומבססים את האקטואליות והרלוונטיות של דבריו.

7.	יהודה עמיחי - עמיחי מבקש להימנע לגמרי מעמדת ה"צודק", שאינה מאפשרת דיאלוג ואינה מאפשרת פריחה. הוא מוותר על עצם הוויכוח משום שאין בו תועלת לחברה ולעולם. 

משפט לסיום: "ולחישה תישמע במקום שבו היה הבית אשר נחרב". משפט זה קושר בין חורבן הבית לבין מריבות בין קבוצות הבטוחות בצדקת דרכם, ברוח הסיפור הידוע על קמצא ובר קמצא ושנאת החינם שגרמה לחורבן הבית (תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף נ"ה, ע"ב).