"קבלה ונתינה" (עפ"י עמוס עוז וזלדה) - פירוש והצעת הנחיה
מגישה: מיכל רזניק 
michalreznik4@gmail.com  אוגוסט 2008, אב תשס"ט

1.	רציונל תוכני 
השיעור שלפנינו מתמקד בשני טקסטים: קטע מתוך "קופסה שחורה" של עמוס עוז והשיר "בצל האלה" של זלדה. לבסוף מוצעת הרחבה לקריאה נוספת מתוך "סיפור על אהבה וחושך" מאת עמוס עוז.  
הקטע מתוך הרומן "קופסה שחורה" נמסר מפיו של מישל, שהתמודד בנעוריו עם מציאות כלכלית קשה ומדכאת. הוא חילק את זמנו בין לימודים לעבודה קשה, ללא זמן פנוי ומרחב פרטי. הוא ספג עלבונות והשפלות שהצטברו בתוכו והפכו אותו לאדם מר ומתוסכל. נקודת ההיפוך התרחשה כאשר הצטרף לתנועת הנוער בית"ר, בה למד את כוחה המעצים של הנתינה לזולת. מנער נזקק הפך מישל לאדם בעל "זקיפות קומה". הוא לא מעיד על שינוי במצבו הכלכלי, אלא על שינוי בתודעתו ובהקשר החברתי של חייו. 
השיר "בצל האלה" מתאר מפגש של המשוררת זלדה עם אישה קבצנית וחולה, ואת הפתעתה לגלות כי למרות מגבלותיה, אישה זו רגישה ואמפתית כלפי סביבתה, ונימוסיה מעודנים. חברותן של השתיים עומדת למבחן אמת כאשר האישה מקבצת הנדבות מגישה למשוררת מתנה: צנצנת דבש. מדוע היא מתקשה לקבל את המתנה מידיה? האם משום גאוותה? האם משום שבכך מיטשטש הגבול שבין "נותנת" ו"מקבלת"? 
כהרחבה ללימוד מומלץ לקרוא קטע אוטוביוגרפי מספרו של עמוס עוז, "סיפור על אהבה וחושך", שבו מתוארת דמותה של מורתו בכיתה ב' - המשוררת זלדה. עוז מתאר אותה כאישה רגישה, המתייחסת בעדינות אל רגשות תלמידיה ואל ביטויים אנושיים שונים שהם מגלים, כפי שאכן ראינו בשפתה המיוחדת והאנושית הבאה לידי ביטוי בשיר "בצל האלה".  

2.	  תיאור המתודה:
הלימוד מתמקד בזיקות שבין יצירה חדשה ועתיקה, וכן בזיקות שבין הלומדים לחומרי הלימוד. הוא מבוסס על מידע אשר נמסר ללומדים (מן המנחה או מאינפורמציה כתובה), ועל חקירה אישית וקבוצתית של החומרים. חלק מן הדיונים נועדו להבהיר את התוכן הטקסטואלי, וחלקם נועד לבסס את עמדת הלומדים ביחס לכתוב. בהתאם לכך, לובש הלימוד בבית המדרש אופי סדנאי המתאפיין בשותפות שוויונית בין המנחה והלומדים במהלך הלימוד. יחד עם זאת, תפקידיהם של המנחה והלומדים שונים: המנחה מוביל/ה את הלימוד תוך תשומת לב לתהליך שעוברים הלומדים. גם כאשר הוא משתף את הקבוצה בחוויות אישיות, הוא בוחר רק את אלו הרלוונטיות ללימוד ומותיר את מרכז הבמה ללומדים.  

גם בשיעור שלפנינו יתנהל שיח משולש בין הלומדים, המנחה והטקסט. בפתיחה תוצג הסוגיה, והלומדים יוזמנו למסע של התבוננות פנימית ושיתוף הקבוצה במחשבות, רגשות וזיכרונות בנושא הנדון. בדרך זו הם יפתחו שבילים רבים אל הנושא הנלמד, וישקפו את עושר העמדות הנמצאות בקבוצה טרם הלימוד. המשך העבודה ייעשה בקבוצות קטנות, שיאפשרו למידה פעילה, שיחה פתוחה בין הלומדים וקריאה מעמיקה של הטקסט. בשלב השלישי יחזרו הלומדים אל המליאה לאיסוף תובנות, ריכוז הידע שנלמד וסיכום השיעור. 

3.	מהלך השיעור: 
א. פתיחה במליאה 
מטרת הפתיחה היא לעודד את החיבור בין עולמם של הלומדים לנושא הלימוד. נפתח בסבב קצר ובו נבקש מהלומדים להיזכר ולשתף את הקבוצה בחוויה של נתינה שהעשירה אותם ונתנה להם כוח. 
2.  לימוד בקבוצות
הלומדים יתחלקו לקבוצות קטנות (3–4 לומדים) ויעמיקו במקורות בליווי השאלות המנחות. 
3. אסיף במליאה 
מטרת האסיף היא לשתף את הקבוצה בתובנות שעלו מהלימוד בקבוצות, ולפתח בעקבותיהן שיחה על הסוגיות העקרוניות שעלו בלימוד. נשאל באסיף:
א. באיזה קושי נתקלת הדוברת בשיר "בצל האלה"? 
ב. איך קושי זה נוכח ביחסינו עם "נזקקים", "נצרכים", "אוכלוסיות מוחלשות" וכו'? 
ג. עם איזו עמדה אנו מגיעים למפגש עם אנשים "חלשים"? מהו, על פי השיר, האתגר המרכזי שלנו ביחסים אלה?