"צוות מוביל - חמישה תלמידים לריב"ז"  -  פירוש והצעת הנחיה
מגישה: מיכל רזניק 
michalreznik4@gmail.com  אוגוסט 2008, אב תשס"ט

1. רציונל תוכני 
המקום והזמן: סוף המרד הגדול ברומאים, שנת 70 לספירה לערך. ירושלים במצור, בית המקדש עדיין עומד אבל חורבנו קרב.  רבן יוחנן בן זכאי מחליט לעשות מעשה מהפכני: הוא מסתנן בעורמה מן העיר הנצורה יחד עם עוד חמישה תלמידים שבחר היטב, ומקים כבר כעת, בימי המרד, מרכז רוחני חדש בעיר יבנה, שיהווה אלטרנטיבה לבית המקדש ולירושלים (ראו תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף נא עמ' א). 
משימת הצוות: לחולל מהפכה תודעתית ומעשית, ולהעתיק את מרכז הכובד של היהדות מהפולחן והמרכזיות של בית המקדש, אל הספר, הלימוד והתורה שבעל פה. עד אז החיים היהודיים היו תלויים בקיומו של בית המקדש, וסביבו התקיים הפולחן היהודי והמצוות כגון: מתן מעשרות, הכשר טומאה, בירור דינים, כינוס הקהֵל ועד כפרת הכהן הגדול על העם פעם בשנה ביום הכיפורים. כיצד ניתן להמשיך חיים יהודיים ללא בית מקדש? מה יהיה טיב פניה של היהדות ללא המרכז הפולחני שלה? מהפכת ריב"ז ותלמידיו, שייסדו ביבנה יהדות אחרת שאינה סובבת סביב בית המקדש ופולחניו, מנעה למעשה את החורבן הרוחני שאיים על המשך קיום העם.

חברי "הצוות המוביל" מתוארים במשנה ממסכת אבות: 
בור סוּד: ר' אליעזר בן הורקנוס מוגדר כבור מטויח ומסויד, ששומר על כל טיפה ממי הגשמים שקולט. כלומר, בעל זיכרון פנומנלי שזוכר את כל נוהגי בית המקדש שהשאירו מאחור.  
אשרי יולדתו: ר' יהושע בן חנניה מוגדר כחבר בעל כישורים חברתיים. לכאורה הוא אינו מכוון משימה, אבל נוכחותו חיונית לליכוד הפנימי של החבורה.   
חסיד: ר' יוסי הכהן מוגדר חסיד, אדם שנוהג לפנים מִשׁוּרת הדין ועושה חסד עם זולתו מתוך דחף פנימי, ולא מתוך חובה. 
ירא חטא: ר' שמעון בן נתנאל חושש לחטוא. יש לשער שינקוט זהירות מרבית ויבדוק את עצמו לפני שהוא פועל. 
מעין המתגבר: ר' אלעזר בן ערך הוא מעיין היצירתיות של הצוות. הוא שופע רעיונות, הקשרים ופתרונות מקוריים. 
מדוע נבחרו דווקא אנשים אלה לצוות המוביל את המהפכה הרוחנית של העם? 
הצוות מורכב ממספר בלתי זוגי של אנשים, מה שמאפשר הכרעה. ה'חסיד' וה'מעיין המתגבר' הם הכוחות הקריאטיביים, היוזמים לפעול, ולכאורה הם התואמים בדיוק את המשימה. אבל ראש הצוות בחר לשתף גם כוחות שמרניים, כמו 'בור סוּד' ו'ירא חטא', שיהוו כוח-נגד וישַמרו את המשכיות העבר. יש לשער שהם עומדים גם ככוח-נגד לריב"ז עצמו, שיזם את היציאה מירושלים, והבחירה בהם רומזת על הבנתו כי גם במהפכה יש צורך בריסון. 
מול שני הזוגות הללו ניצב כלשון מאזניים חברתי 'אשרי יולדתו', המשלים את הפן האנושי והחברתי בתוך הצוות. מרשימה העובדה שבקבוצה כה קטנה ניתן מקום לאדם בעל כישורים חברתיים ולאו דווקא משימתיים. 

החלק השני של המשנה בודק מהו הכוח החזק ביותר בקבוצה - האם השמירה על העבר של ר' אליעזר בן הורקנוס, או ההתחדשות והיצירה של ר' אלעזר בן ערך? המשנה מצטטת שתי מסורות שזכרו חכמים משמו של רבן יוחנן בן זכאי, ומעניין כי שתיהן הפוכות זו מזו: לפי האחת, רבן יוחנן בן זכאי העדיף דווקא את ר' אליעזר בן הורקנוס, בעל הזיכרון הפנומנלי, האמון על זיכרון העבר והיהודת המסורתית; לפי השנייה, רבן יוחנן בן זכאי העדיף מעל כולם את ר' אלעזר בן ערך, תלמידו היצירתי והמחדש. משמע: חשוב היה לו יותר מכול לפרוץ דרך חדשה.

2. תיאור המתודה:
הלימוד מתמקד בזיקות שבין יצירה חדשה ועתיקה, וכן בזיקות שבין הלומדים לחומרי הלימוד. הוא מבוסס על מידע אשר נמסר ללומדים (מן המנחה או מאינפורמציה כתובה), ועל חקירה אישית וקבוצתית של החומרים. חלק מן הדיונים נועדו להבהיר את התוכן הטקסטואלי, וחלקם נועד לבסס את עמדת הלומדים ביחס לכתוב. בהתאם לכך, לובש הלימוד בבית המדרש אופי סדנאי המתאפיין בשותפות שוויונית בין המנחה והלומדים במהלך הלימוד. יחד עם זאת, תפקידיהם של המנחה והלומדים שונים: המנחה מוביל/ה את הלימוד תוך תשומת לב לתהליך שעוברים הלומדים. גם כאשר הוא משתף את הקבוצה בחוויות אישיות, הוא בוחר רק את אלו הרלוונטיות ללימוד ומותיר את מרכז הבמה ללומדים.  

גם בשיעור שלפנינו יתנהל שיח משולש בין הלומדים, המנחה והטקסט. בפתיחה תוצג הסוגיה, והלומדים יוזמנו למסע של התבוננות פנימית ושיתוף הקבוצה במחשבות, רגשות וזיכרונות בנושא הנדון. בדרך זו הם יפתחו שבילים רבים אל הנושא הנלמד, וישקפו את עושר העמדות הנמצאות בקבוצה טרם הלימוד. המשך העבודה ייעשה בקבוצות קטנות, שיאפשרו למידה פעילה, שיחה פתוחה בין הלומדים וקריאה מעמיקה של הטקסט. בשלב השלישי יחזרו הלומדים אל המליאה לאיסוף תובנות, ריכוז הידע שנלמד וסיכום השיעור. 

מהלך השיעור: 
א.	פתיחה במליאה: 
נשרטט את אווירת ימי חורבן בית שני, ואת הרקע ליציאת ריב"ז ותלמידיו מירושלים. ניתן להיעזר גם בערכים "המרד הגדול", "רבן יוחנן בן זכאי" באתר לקסיקון לתרבות ישראל  http://lexicon.cet.ac.il/wf/wfTerm.aspx?id=693  
נקרא יחד את החלק הראשון של המשנה ונפרשו מילולית. 
על הקירות נתלה חמישה דפים ועליהם כותרות: "בור סוּד", "חסיד", "אשרי יולדתו", "ירא חטא", "מעין המתגבר". נזמין את הלומדים לבחור את ההגדרה הקרובה ביותר לאופי התפקיד שלהם בעבודת צוות או במשחק קבוצתי (למשל כדורסל). שימו לב, ייתכן כי הקבוצות לא יהיו שוות בגודלן. 
ב.	לימוד בחברותא:
הקבוצות השונות ילמדו את דף המקורות בעזרת השאלות הנלוות. 
ג. אסיף במליאה: 
נאסוף את התובנות שעלו מן הלימוד בקבוצות, ונפתֵח שיחה על הסוגיות העקרוניות של הלימוד:
1.	פירוש משותף של המשנה, על פי העבודה הקבוצתית והידע של המנחה.  
2.	איך אתם רואים את הכרעתו של רבן יוחנן בן זכאי לעזוב את ירושלים? האם אתם מצדיקים אותה או מבקרים אותה? 
3.	אילו תפקידים בצוות של ריב"ז מוכרים לנו גם היום? באילו תחומים חשובה היום עבודת צוות כפי שהיתה בתקופה העתיקה?