בית הלל באוניברסיטה העברית, המרכז לחיים יהודים בקמפוס

"בכל דור ודור"- לימוד על עבדות וחירות
הצעת הנחיה

השאלה 'מה בין העבד לבן החורין?' מלווה את התרבות האנושית מראשית ימיה. כל אדם משתוקק לחיות חיים "חופשיים" המוּנעים מתוכו בלבד, ולא מתוך אילוץ של כוחות חיצוניים. ועם זאת, אי אפשר להימלט מהשפעות חיצוניות הקובעות עבורנו מה נאכל, כיצד נבלה, מה נלבש וכדומה, עד שלא ברור אם בכלל קיימת חירות מלאה. בלימוד זה ננסה לבחון יחד את המושגים 'עבדות' ו'חירות', ולמצוא להם את ההגדרה הרחבה ביותר, ולברר את הקשר שלהם לחיינו. 

על הטקסטים: 
•	ספר שמות פרקים א, ה: הארכיטיפ של העבדות – בני ישראל במצרים. ננסה להבין מה הופך אנשים לעבדים וכיצד פועלת הפיכת אדם מחופשי לעבד [ולהפך?].
•	השירים 'עבדים' (ברי סחרוף) ו'יציאת מצרים' (אתי אנקרי): העבדות בעולם המודרני מקבלת פנים חדשות. נעמוד על המאפיינים הייחודיים לה, ונבחן את הזדהותנו עמה (הצעה: ניתן להשמיע את השירים).
•	הראי"ה קוק, הקדמה לפירוש ההגדה של פסח: לפי הראי"ה קוק, ההבדל בין עבד לבן חורין אינו טכני אלא רעיוני, מהותי - החופש של הרוח, לבחור ולהניע את מהלך החיים מתוך הבחירה החופשית. 
•	אברהם יהושע השל, 'אלוהים מבקש את האדם': מה משמעו של המושג 'חירות' ומה בינו לבין התפיסה המודרנית הדוגלת ב'חופש מוחלט'? 
•	תלמוד בבלי, מסכת פסחים, קטז, ע"ב: בליל הסדר אנו אומרים: 'בכל דור ודור חייב אדם לראות את עצמו כאילו הוא יצא ממצרים' - מהי 'יציאת מצרים' בדורנו? מאיזה שעבוד אנו יוצאים ולאיזו חירות אנו זוכים? מהן נקודות החירות בחיים הפרטיים שלנו? באילו מקרים הצלחנו לצאת מעבדות לחירות?

מהלך הלימוד:
הלימוד המקובל בבית הלל מורכב משאלות אישיות ושאלות על חוויות חיים. בנוסף מהווים הטקסטים מקור ללימוד והעשרה של אותם מושגים שבאים לידי ביטוי בחיים היומיומיים של כולנו. במקרים רבים יכלול הלימוד מקורות קלאסיים קדומים לצד מקורות חדשים יותר.
ניתן לחלק את הלימוד לפתיחה שבה תוצג השאלה הכללית; לימוד בחברותא של המקורות עם השאלות המנחות; ואסיף במליאה הגדולה, שבו יחלקו הלומדים את התובנות והמחשבות שעלו בהם בעת הלימוד. באסיף אפשר ללמוד יחד את  המקור האחרון.

הצעת פתיחה ללימוד:
כפעילות פתיחה אפשר לבקש מהמשתתפים לכתוב על דף שלוש אסוציאציות ראשונות הנקשרות למילה 'עבדות' ושלוש אסוציאציות הנקשרות למילה 'חירות'. ניתן לרכז את כל האסוציאציות על לוח גדול ולהשאירן לעיני הלומדים במשך כל זמן הלימוד. באסיף אפשר לחזור לאסוציאציות ולהתייחס אליהן.