"האהבה שלי היא לא האהבה שלו": האם אנחנו מתפללים לאותו אל? לימוד פיוטי

הצעת הנחיה
מבוא רעיוני ואופן הלימוד:
לימוד זה מציע היכרות עם פיוטים לימים הנוראים, הנהוגים בבתי כנסת שונים בארץ ובעולם. הלימוד ייעשה בדרך המשלבת תוכן מוזיקלי ותוכן מילולי, תוך השוואת הפיוטים זה לזה מבחינת הטקסט, השירה, והאווירה שהם יוצרים. נעמוד על דרכים שונות שמציעים הפיוטים להבנת היחס בין המתפלל לאלוהיו, וניגע בתחושות האישיות שהם יוצרים בנו, כשומעים הבאים מקהילות שונות וממסורות תפילה שונות.
דף זה מתייחס לארבעה פיוטים ספציפיים, המייצגים ארבע קהילות שונות:
א. 'אל נורא עלילה' בביצוע  יצחק רווח (נוסח מרוקו)
ב. 'כי הנה כחומר' בביצוע קהילת חב"ד
ג. 'אבינו מלכנו שמע קולנו' בביצוע התנועה ליהדות מתקדמת (הקלטה מבית הכנסת)
ד. 'נתנה תוקף' בביצוע חנוך אלבלק (נוסח בית השיטה בגרסת המלחין והמעבד יאיר רוזנבלום). 

הערות למנחים: 
א. חשוב להדגיש כי כאשר ישנה התייחסות בדף לימוד זה לפיוט מסוים, הכוונה היא לטקסט ולביצוע הספציפי המושמע, גם אם קיימים לאותו טקסט כמה לחנים. 
מטרת הלימוד אינה לבקר את הפיוטים או להעריך אותם מבחינה ספרותית או מוזיקלית, אלא לבחון את התחושות שהן ממלאים בנו, כשומעים. על מנת שהשמיעה תהיה "נקיה", לא הובאו הסברים והרחבות על כל פיוט, אך מומלץ למנחים לפתוח את הקישורים הבאים ולהרחיב את ידיעתם על כל פיוט:
אל נורא עלילה בויקיפדיה; אל נורא עלילה באתר "הזמנה לפיוט"
אבינו מלכנו באתר "הזמנה לפיוט", אתר התנועה ליהדות מתקדמת
כי הנה כחומר באתר "הזמנה לפיוט"
ונתנה תוקף בויקיפדיה (שימו לב לקישורים המופיעים בערך עצמו)

בחלק מן ההפניות המקושרות מופיעים כמה קישורים. יש למצוא את הקישור המדויק שאליו מכוון הדף (בחלק מהמקרים ניתן לשמור את הקישור, ולהקל על השמעתו בפעילות. 

פתיחה (45 דקות): נפתח במליאה (רצוי שהקבוצה לא תעלה על 15 משתתפים), ונשמיע את ארבעת הפיוטים שבמרכז הפעילות. נשאל על כל פיוט: 
•	האם הוא מוכר לכם בביצוע זה?
•	כיצד לדעתכם מתכתב הלחן של הפיוט עם הטקסט שלו? האם הלחן מעצים את משמעות המילים? מעניק להן פרשנות אלטרנטיבית? מנתק את משמעותן הראשונית של המילים? וכדומה.

לפני השמעת כל פיוט הוא יוצג בכותרתו בלבד, מבלי להרחיב על הקשרו ומקורו. המנחים יבקשו מהמשתתפים להתמקד בעת השמעת הפיוט בתחושות שהוא מעלה בהם. ניתן להוסיף לאחר ההשמעה והדיון הקצר בכל פיוט כמה מילים על הביצוע ועל הרקע הרלוונטי. 

דיון בקבוצות (30 דקות): בתום השמעת הפיוטים והדיון הקצר בכל אחד מהם, יתחלקו המשתתפים לקבוצות לימוד (כ3-5 משתתפים בקבוצה). המשתתפים ידונו בפיוטים השונים באמצעות הטקסטים המצורפים בחלק זה של הדף ובאמצעות השאלות המנחות.

רקע רעיוני:
א. 'אל נורא עלילה' - הפיוט נכתב בספרד במאה ה-11 על ידי ר' משה אבן עזרא, והוא מקובל בעיקר בעדות המזרח, בתפילת נעילה בסוף יום הכיפורים. בביצוע ששמענו מועברות בפיוט שתי תחושות מקבילות: מחד, מילות השיר מעוררות חיל ורעדה ונוסכות תחושת כבוד ויראה; מאידך, השירה היא קצבית ושמחה. השילוב יכול להצביע על יחס מורכב בין קהילת המתפללים לבין האל - יראה המשולבת בשמחה ואף קירבה. ייתכן אמנם כי הבחירה בלחן קצבי דווקא נעוצה ברצון להפיג את המתח הנפשי של מעמד תפילת הנעילה ושל מילות הפיוט; אך מעניין יותר הוא ההסבר שלפיו הלבשת הלחן הקצבי על מילות השיר ה"כבדות" נועדה להעביר את המסר המורכב, שלפיו אלוהים נמצא בקרוב וברחוק, בשמחה וביראה, בפחד ובתחושת ההקלה גם יחד.
ב. 'כי הנה כחומר' - הפיוט מושר בסליחות הנאמרות בערב יום כיפור בעיקר בקהילות אשכנז. הוא מתאר את חוסר האונים של האדם ואפסותו אל מול הבריאה והנצח האלוהי. בביצוע ששמענו הלחן שקט, מאריך ומדגיש כל מילה, עצוב קמעא, דומה במקצת לשיר ערש (בשל הדמיון למנגינה "שכב בני"). ההגייה האשכנזית של הפיוט ששמענו יכולה באוזני חלק מן השומעים להשמע כגלותית ואולי מרוחקת. הלחן מדגיש את נימת התחינה המלווה את הפיוט - תחינה ממקום נמוך (האדם) למקום גבוה (אלוהים), ובכך מחזק התוכן המוזיקלי את התוכן המילולי. בהשוואה לפיוט הקודם, המציג יחס מורכב בין האל לאדם, בפיוט זה מערכת היחסים היא חד ערכית וחד צדדית: בן סורר וחוטא הבא ב"דחילו ורחימו" לאביו ומבקש כי ימחל לו על חטאיו.
ג. 'אבינו מלכנו שמע תפילתנו' - פיוט זה הוא עיבוד לתפילת "אבינו מלכנו" המוכרת, הנאמרת בראש השנה, בעשרת ימי תשובה וביום כיפור, ובנוסח שונה במקצת גם בתעניות ציבור. הביצוע ששמענו הוא לקט של כמה שורות מתוך התפילה השלמה (אותה ניתן למצוא בהפניה המובאת לעיל לאתר "הזמנה לפיוט"). מדובר בעיבוד רפורמי שמשלב כלי נגינה דומיננטיים ושירה נשית, היכול להישמע באוזני המאזינים כמופע בסגנון אופראי במקצת, השם דגש על שירה צלולה, חזקה וכמעט גרנדיוזית. בשונה משני הפיוטים הקודמים, שהיו לוקאליים ועממיים, כאן מומחשת דווקא היכולת האנושית הווקלית והניגונית.
ד. 'נתנה תוקף' - פיוט מפורסם זה הנאמר בעיקר בקהילות אשכנז, קיבל עיבוד מוזיקלי על ידי המלחין יאיר רוזנבלום, שהעניק לו משמעות ישראלית כואבת נוספת של יום הכיפורים - מלחמה שגבתה הרוגים רבים. לאורך השנים ייצג ביצוע זה את החיבור של הציבור החילוני עם התפילה היהודית המסורתית. 
על ההבדלים שבין גרסה זו לגרסאות המסורתיות יותר ניתן להקדיש לימוד שלם ולא נתעמק בהם כאן. נדגיש כי המנגינה והעיבוד של רוזנבלום רגישים מאוד לכל מילה ומילה בשיר: חלק מושר בעוצמה, בקול ובכוח, חלק בשקט, כמעט בלחישה, וחלק בקצביות קלילה. בניגוד לשלושת הפיוטים הקודמים, כאן אין שיתוף של הקהל - אם משום שמדובר בביצוע של שיר ולא פיוט תפילה; ואם משום שיש כאן מסר (המתבטא גם בדילוג על שורות מסוימות בפיוט המקורי) - הממחיש את הזעקה החילונית. נסיבות חיבורה של גרסה זו - מלחמת יום הכיפורים ואסונו של קיבוץ בית השיטה ששכל 11 בנים - הקנו לה בעיני רבים משמעות של התרסה כלפי אלוהים, או התעלמות ממנו ודגש על אובדן האדם.

ארבעת הפיוטים מייצגים מגוון עמדות ודעות לגבי היחס בין האל והאדם בעולם, ובעיקר בימים הנוראים. הרב הכהן-אוריה והפילוסוף ד"ר מאיר בוזגלו, מסבירים כי הפיוט הוא מראה לקהילה שבה הוא נוצר. הכהן-אוריה עומד על ההבדלים בין הפיוטים האשכנזיים לפיוטים הספרדיים, וטוען כי הם נובעים מהבדלים באורח החיים ובמבנה הקהילתי, המתבטא גם במבנה בתי הכנסת. בפיוטים האשכנזיים משתקפים יחסי יראה ופחד בין האל והאדם ("האל הרע"); ובפיוטים הספרדיים משתקפים יחסי קרבה ואופטימיות ("האל הטוב"). בוזגלו מדגיש את העובדה שהפיוט איננו רק הטקסט או המנגינה, אלא שילובם יחד וטמיעתם בתוך הקהילה כסמל לאורח חיים משותף.
כך הופכים הפיוטים השונים למעין 'תעודת זהות' של הקהילות ומשקפים את יחסי הגומלין הקיימים בהן בין היחיד והאל, את רוח הקהילה, את תפיסת העולם ואורח החיים. הקירבה שנוצרה בין העדות השונות בארץ ישראל, עלולה להוביל לאיבוד הייחודיות של כל קהילה, ויש לקוות כי כקהילות שכנות, תתאפשר מצד אחד שמירת הזהות הקהילתית הייחודית, ומצד שני תתאפשר גם הפריה הדדית של פירושים ותפיסות עולם אחרות.

סיום ודיון מסכם (15 דקות): בתום הלימוד בקבוצות נחזור למליאה לצורך איסוף חוויות לימוד וסיכום. נקיים דיון סביב הנקודות הבאות:
•	האם יש פיוט, או שיר מסוים, שמסמל בעיניכם יותר מכול את הימים הנוראים? מהו?
•	האם מצאתם באחד הפיוטים ביטוי לתפיסת עולמכם לגבי יחסי האל והמתפללים? 
•	כיצד עשויה המציאות במדינת ישראל, שבה דרות קהילות ועדות שונות זו לצד זו, להשפיע על התפתחות עולם הפיוט?
•	מה הייתם לוקחים אתכם מכל אחד מארבעת הפיוטים ששמענו, לבית התפילה הקהילתי שלכם?