בית מדרש אלול

כיבוד הורים – מצוות האב על הבן

עזר למנחה 

תקציר הדף:
מהו כיבוד הורים? האם יש הבדל בין אם לאב? מה בין כבוד ומורא? על כיבוד הורים אצל חז"ל.

דרך הלימוד :

דרך הלימוד היא קריאה משותפת של המקורות והעלאה חופשית של תובנות, שאלות, פרשנויות ותגובות שונות של המשתתפים. המטרה היא ליצור שיחה משמעותית, הקשבה ודיאלוג בין הלומד למקורות ובינו לבין שאר החברותא, לבדוק יחד אפשרויות שונות להבין את הכתוב, לפרש אותו, לפגוש אותו, להגיב ולהתייחס אליו באופנים שונים (אישיים-קיומיים, פוליטיים, אסתטיים, אתיים, רוחניים, סמליים, אסוציאטיביים וכד'). 

הלימוד המקובל ב'אלול' מורכב מפתיח ולימוד מונחה במעגל משותף, אחריו חלוקה ללימוד עצמאי בחברותות, וחזרה לשיחה קבוצתית באסיף. 

הצעה לפתיח: 

המנחה מציג את נושא הלימוד, ומקשר לקונטקסט (לימוד קודם, אירועי החיים). רצוי לפתוח את הלימוד בקריאה משותפת של אחד המקורות ולשוחח עליו, עם שאלות, מחשבות ותגובות של המשתתפים. לאחר מכן הכנה לחברותות: הצגת המקורות שבדף הלימוד בליווי רקע רלוונטי (היסטורי, ביוגראפי, ספרותי) ושאלות מנחות. לעיתים מוסיפים מתאבן, לדוגמה: קטע מוזיקלי, סיפור אישי, מדרש תמונה, שיח בזוגות במעגל על מושג מרכזי בלימוד, וכד'.

בהמשך לסדרת הלימודים 'בין הורים וילדים' ולמספר לימודים שעסקו בחובות ההורים כלפי ילדיהם, לימוד זה פותח סדרה קצרה בעניין חובות הילדים כלפי הוריהם. 
כפתיח ללימוד אפשר לשאול אל המשתתפים מהו על פי דעתם כיבוד הורים? מהן החובות של ילד כלפי הוריו? האם כילדים היה שוני בכיבוד אם לעומת אב?

חברותא: 
אחד הלומדים קורא קטע בקול, והחברותא דנה בו: החל בהבנת הפשט, שימת לב למילים בולטות או מוזרות, פנייה לספרי עזר (אנציקלופדיות ומילונים), העלאת פרשנויות אפשריות, השוואה למקורות אחרים שבדף, ועד לנגיעות אישיות וציבוריות במקום שבו 'הטקסט פוגש אותנו', את ערכינו וניסיוננו. זוהי גם הזדמנות להיכרות, ל'הקשבה פעילה' והפניית שאלות אל החברותא. 
בדף הלימוד ישנן שאלות המנחות את הלימוד ומציעות ללומדים נתיב של דיון, עם זאת כל חברותא רשאית להתמקד בשאלות העולות אצל משתתפיה, ולדון בהן כרצונה. 

זהו לימוד אקטיבי שבו כל לומד אחראי לדרוש מעצמו, לצלול פנימה, להרהר בקול ולשתף במחשבות ורגשות שעולים בו, כדי לגלות ולהפיק את הטמון בעומקי הכתוב. לא להתבייש, ולא לפחד כלל! אם המעוף והכנות והתעוזה והיצירתיות של חכמינו ונביאינו סופרינו וצדיקינו מן העבר יפגשו באלה שלנו... עם ישראל חי! כך אפשר 'לגדול' באמת ולקבל השראה מהעיון במקורות ישראל, ובאותה עת להרחיב את טווח המשמעויות הגלומות בהם על ידי הוספת נקודת המבט הייחודית שלנו. כל לומד מוזמן להסכים או לחלוק על הכתוב, או להבין אותו אחרת, או לבנות עליו, להסמיך אליו את ניסיון חייו, ולהמשיך בכך את 'תרבות המחלוקת' ואת 'תרבות המדרש' היהודית לדורותיה.

התייחסות למקורות שבדף הלימוד: 

המקור הראשון שפותח את הלימוד הוא הציווי על כיבוד הורים מעשרת הדיברות. לאחר מכן מובאים המשנה והגמרא מקידושין לגבי מצוות האב על הבן והגמרא דנה על שלושה שותפין באדם. בחלק זה נדון בהבדלים בין אישה לאיש בחיוב כיבוד הורים לעומת החיוב כלפי הילדים. נדון בדומה ובשונה ביחסים של אדם עם הוריו ועם אלוהיו ובהבחנה שהגמרא עושה בין אב לאם בעניין כבוד ומורא.
בהמשך לדיון הגמרא מקידושין על כיבוד ומורא כלפי אב ואם וההבדלים ביניהם, מובא סיפור אודות בן אלמנה השואל את ר' אליעזר ואת ר' יהושע על כיבוד אב וכיבוד אם – מי קודם? ננסה להבין את פשר הסיפור, ממה מוטרד השואל, ומה פשר התשובה שהוא מקבל? 

אסיף: 

חזרה למעגל המשותף ואיסוף 'פירות הלימוד' של החברותות. לאסיף כל מיני צורות: אפשר לפתוח בשאלה ממקדת של המנחה או להזמין שיחה חופשית של הלומדים, ואפשר להזמין את החברותות לשתף את הקבוצה בדיון משמעותי שהתפתח בהן. לחלופין, אפשר לבקש מהלומדים להתייחס לקטע מסוים שהם רוצים להקריא ולהגיב עליו (מתוך הזדהות, פרשנות, הסתייגות, תובנה, שאלה, וכדומה). מומלץ שהמנחה יסכם את הלימוד ואת הכיוונים שעלו בו.

נדון בשאלות שעלו בלימוד ובנוסף נקרא את השיר 'מלון הורי' של יהודה עמיחי מתוך 'פתוח סגור פתוח' ונדון בהתאם לזמן ולסוג העניין שעולה מהמשתתפים בכמה נקודות אפשריות:
דמויות ההורים כאלוהים
דמות האב ודמות האם
יחס בין השיר והסוגיה
הניסיון לחסוך כאב מהילדים
ועוד..