כמה מילים כלליות לפני לימוד

הלימוד הבית מדרשי משלב הנאה עם לימוד, ויוצר בין הלומדים, קשרים של חברות המושתת על חויה משמעותית משותפת. מחבר הלימוד מעמיד בבסיסו נושא, דילמה או קושיה מרכזית - לב הדיון.  המקורות הכתובים מפגישים את הלומד עם נקודות הסתכלות שונות הדורשות הבנה, יכולת השוואה, ותוך כדי לימוד, גיבושה של תפיסת עולם. המקורות הינם רב דוריים והרבה פעמים רב תרבותיים.  מתקיים  שיח בין: הלומד - המקורות הכתובים - והחברים בחברותא.  

שלבי הלימוד (הצעה):
1. לימוד פותח לכל המשתפים. שיחה זו תפקידה למקד את נושאי הלימוד והדילמות שנושא הלימוד מציג.  הרבה פעמים בעזרת שאלה או מקור המאירים את הנושא.
2. לימוד בחברותא (בקבוצות קטנות). במידת האפשר רצוי שלכל חברותא יהיה מנחה. 
שלב זה מתחלק לשלושה מרכיבי לימוד הכרחיים: 
א. קריאת הטקסט והבנתו כפשוטו. 
ב. העלאת כל השאלות האפשריות וניסיון לענות עליהן. כדאי להעזר בשאלות המנחות. 
ג. דיון חופשי והבעת דעות. מה היא עמדתנו כלפי הכתוב ?  
הדיון החופשי באמצעות שאלות מנחות הוא לב הדיון אך אין לקיימו בטרם הושגו הבנת הנקרא והבנה מושגית. יש חשיבות רבה למיקומו של כל מקור בזמנו ובסביבתו הערכית - תרבותית. יש להדגיש בשלב הדיון את תרבות השיח, את הידע להקשיב לזולת, ובעיקר את היכולת לגבש השקפת עולם עצמית, תוך הכרה בהשקפת עולמו השונה של הזולת.
3. אסיף. שוב לכל המשתתפים.  חידוד נושאים שעלו בדיון על ידי המנחה והלומדים, הרבה פעמים בעזרת מקור השמור לאסיף.

דף למנחה  
מאי חנוכה?
הלימוד עוסק במשמעויות ובסמלים של חג החנוכה מזוויות התבוננות שונות, כפי שהן משתקפות במקורות השונים. דרך הלימוד נחשף שיח תרבותי רב שכבתי ביחס לחג. 
נשאל כיצד מעיד העיצוב השונה שקיבל החג לאורך הדורות, על החברה וערכיה המשתנים?
חג החנוכה מציין אירוע היסטורי. הוא נוצר על רקע מאבק הרואי של עם ישראל על אמונתו, על דתו, ועל עצמאותו הלאומית, בעת התנגשות תרבותית עם השלטון ההלניסטי מזה ועם משתפי הפעולה המתייוונים בחברה היהודית, מזה. בלימוד זה נעבור מהתיאור ההיסטורי שמתועד בספר החשמונאים א, שהניח את היסודות לחג - אל הפרשנויות השונות והסמליות שקיבל  החג במהלך הדורות.  

פתיחה
נפתח ב'סיעור' מוחות' קצר ובמהלכו נשאל: 
מהו חג? מהם מרכיביו? (זמן, מסורת, טקסטים, סמלים... ).
כיצד עלינו להתיחס למסורת? האם מותר לשנותה? מה מותר לשנות מתוכה ומה אסור? 
מה הם סמלי חג החנוכה?

לימוד בחברותא 
לאחר קריאת השתלשלות האירועים ההיסטורית המתוארת בספר חשמונאים א, נעבור לתלמוד הבבלי ונשווה את הדומה והשונה בין המקורות בתפיסה ההיסטורית של החג. 
נמשיך בפרשנויות שנתנו לחג הוגי דעות רבים בראשית העת החדשה; [חלקן מדגישות את הנס האלוהי, וחלקן את גבורת המכבים. כל פרשנות מבליטה היבט אחר שאותו היא רוצה להנחיל הלאה.] הדיון אינו מובא בסדר כרונולוגי ומטרתו להשוות בין מקורות שונים של הוגי דעות שונים.
אסיף 
לסיום נקרא קטע מספרו של חיים באר 'עת הזמיר', ונשאל: אילו תהליכים עבר החג, עד שעוצב כחג הגבורה ברוח הרבנות הצבאית, ערב מלחמת ששת הימים? עד כמה מבשר קטע זה את ניצני המשיחיות הלאומנית מבית מדרשה של הציונות הדתית? ועד כמה הושפעה החברה הישראלית כולה מרוח זו?