דף למנחה חלוץ בפנסיה א

הלימוד הכפול בנושא 'חלוץ בפנסיה' הוא המשך הסדרה 'ארץ ישראל' שהחלה בשיעור 'מצוות התלויות בארץ וארץ התלויה במצוות', וכן 'הנני קורא לכם דרור'. מטרת הסדרה כולה היא לברר את טיב היחסים ביננו לבין ארץ ישראל ואת זכות הישיבה בארץ-ישראל, התלויה בשמירה על מצוות התורה ועקרונותיה המוסריים. מי שעושה כן, הארץ קוראת לו דרור; ומי שלא עושה כן – הארץ מקיאה אותו מתוכה. נשאל לאורך הסדרה את עצמנו: האם קיומה של מדינת ישראל מובטח לעד או שהוא תלוי בהתנהגות העם היושב בה?

בצמד שיעורים זה נעסוק בשאלת מעמדו של החלוץ לפני המחנה. זה שבהקרבתו ובהליכתו בראש  פורץ את הדרך לאחרים, ובתוך כך מוותר על טובות הנאה אנוכיות וזוכה בגמול רוחני. נברר מהי חלוציות ומה מקומם של החלוצים ושל החלוציות הנחשונית, ונציבם כעמדה ערכית העומדת כנגד אלה הדואגים בראש וראשונה לעצמם ורק אחר כך לקולקטיב.  

בחלקו הראשון של הלימוד 'חלוץ בפנסיה' נבחן את שאלת יישוב הארץ וירושתה על פי הנכונות להיות חלוץ ולהגשים את מצוות יישוב הארץ.

פתיחה 
נציג שאלה כללית לדיון קצר: 
מהי לדעתכם חלוציות? מי הם חלוצים?   

לימוד בחברותא 
נלמד פרקי מקרא מספר במדבר ומספר יהושע, ונמצא בהם מקרה מבחן להתנהגות חלוצית והיבטיה הערכיים, בסיפורם של בני גד, ראובן וחצי המנשה. לכך נוסיף בירור מושגי של המונח 'חלוץ' ואת דיונה הפרשני המאלף של נחמה לייבוביץ לפסוקים מספר במדבר.

באסיף נקרא במשותף פסוקים מפרק א בספר עזרא, העוסקים בראשית שיבת ציון. נעמוד על משמעות החלוציות בתקופה שבה רק מקצת מן היהודים שבו מבבל, אבל רבים מהם נסחפו עם הצהרת כורש, ותמכו בשיבת ציון בתרומות כסף מבלי לעלות לארץ.
  
בחלקו הבא של הלימוד 'חלוץ בפנסיה?' נדון בשאלת החלוציות בימי ראשית הציונות ויישוב ארץ ישראל בעידן המודרני. נראה כי מושג זה טעון במשמעויות של תיקון אדם ועולם, ונבחן את זיקת הגומלין בין משמעויות המושג 'חלוץ' הישנות והחדשות. נתייחס לשאלות של בנייה, חידוש והליכה לפני המחנה בבניין הארץ.