לימים נזדווגו שלשתן למקום אחד – דף למנחה

הלימוד עוסק במפגשים של שמאי והלל עם שלושה נוכרים (שבת ל ע"ב – לא ע"א).
לצורך הלימוד חולק הטקסט לשלושה:
א. פתיח.
ב. שלושת המפגשים.
ג. אחרית דבר – פגישת שלושת הנוכרים.

מפגש ראשון: 3 שעות

א. פתיחה במליאה – קריאת הפתיח, לימוד ודיון.
בחלק זה נתייחס לסיפור עצמו.

ב. לימוד עצמי בחברותא - קריאת שלושת הסיפורים על נוכרים שבאו אצל שמאי והלל.
להלן המלצה לשאלות מנחות שיכולות ללוות את הטקסט. לחלופין ניתן להשתמש בהן בדיון מאוחר יותר במליאה.

- מה המוטיבציה של כל אחד משלושת הנוכרים להצטרף לעם היהודי?
- במה מסכימים שמאי והלל?
- מה המחלקות העקרונית בין שמאי והלל?
- אילו אמצעים פדגוגיים ומתודיים מפעיל הלל, כמחנך, בכל מפגש?
- מה מסמלת אמת הבניין?

ג. איסוף ודיון במליאה.

מפגש שני: 3 שעות.

א. נבקש מכל משתתף להצהיר עם מי הוא מזדהה - הלל או שמאי. לאחר מכן יכין כל אחד 'כתב הגנה' לדמות שעמה הוא לא מזדהה, ולדרך שבה בחרה. ניתן לבצע את המשימה ביחידות או בזוגות.
ב. כתבי ההגנה יוצגו במליאה והלומדים יגיבו להם.
ג. לימוד עצמי בחברותא של אחרית הדבר – 'לימים נזדווגו שלשתם'.

כל חברותא תדווח [בכתבה עיתונאית?] על אחרית הדבר:
מה התרחש בפגישת שלושת הנוכרים שנזדמנו לאותו המקום?
אילו חוויות הם החליפו ביניהם?
מה הפנימו משיעוריו של הלל?
האם הם יכולים למצוא נקודות זכות גם בעמדתו של שמאי?
האם הם שוחחו על התכנים השונים במפגש של אחד מהם?

מפגש שלישי: התקבלות לקבוצה אינטימית (שעתיים)

בעקבות הלימוד בשני המפגשים הקודמים, מומלץ להקדיש מפגש זה לשאלה – האם וכיצד ניתן לקבל חברים חדשים לקבוצה או לארגון?
הדיון יתנהל סביב דוגמאות שיביאו המנחה והלומדים. 
הדוגמה המוצעת בדף זה נוגעת בשאלת הצטרפות ל"קבוצה אינטימית" – קבוצת השרון.
מתוך: ספר הקבוצה, קבוצת השרון – תרפ"ו (מבואות והארות: אביבה אופז הוצאת יד בן צבי, ירושלים, תשנ"ו).

כרקע ללימוד אנו ממליצים לעיין בחומרים הנוגעים בשאלת הגיור.
למשל: גיליון 'ארץ אחרת' שיצא בתאריך ה 28.3.09 המוקדש לסוגיית הגיור בארץ.