'אמת ושלום נָשָקוּ' (תהלים פה, יא) – הצעת הנחייה

מחברים
איימי קליין, תא שמע 

רציונל תוכני
בעידן הפוסט מודרני מודגש הצורך לכבד תרבויות והתנהגויות שונות, ועולה אי הנוחות בשיפוט האחר, גם אם הוא שולל ערכים בסיסיים בתפיסת עולמנו. לימוד זה, המוקדש להתנגשות בין הערכים 'אמת' ו'שלום' בהקשרם הרחב, ובהקשר מיידי של פתרון מחלוקות יומיומיות, יכול לתת בידינו כלי לבדיקת גבולות המושגים 'אמת' ו'שלום'. 

הלימוד כולל מקורות מייצגים מהתלמוד, מהמדרש ומהרמב"ם, ולהם ניתן להוסיף מקורות הלכתיים מאוחרים יותר. הלימוד מחולק לשני דפים/ שני מפגשים היכולים לעמוד כל אחד בפני עצמו. בשיעור הראשון נציג מקורות המדגישים את הסתירה העקרונית ואף הקיומית בין שני הערכים; בשיעור השני נבדוק פרקטיקה של פתרון דילמות וסכסוכים. המקורות מציעים מודלים שנעים מוויתור למען שלום, דרך פתרונות בדרך של פשרה, ועד דבקות באמת ועמידה על עקרונות גם במצב המאפשר פשרה. 

בשיעור הראשון ננסה להתמודד עם השאלות התיאורטיות הנובעות מהתנגשות הערכים 'אמת' ו'שלום'. לדוגמה, האם אפשר ורצוי לקבוע עקרונות לפתרון מחלוקות ולמציאת פשרה? מומלץ לנתב את הדיון לכיוון האישי: באילו מצבים תהיו מוכנים לוותר על האמת שלכם למען שלום בין יחידים או בין קבוצות? באילו מקרים תסרבו להתפשר? 
בשיעור השני נבדוק עמדות אלה מול דוגמאות שיעלו מתוך דיון על דילמות קונקרטיות. השיח יכול להשתנות באופן מהותי לפי רמת ההומוגניות החברתית והדתית של קבוצת הלימוד.

בדף המוצג כאן מובאים מקורות פילוסופיים המציגים את המושגים 'אמת' ו'שלום' ואת התנגשותם. מקורות אלו נבחרו בעיקר כדי לחדד את הדיון, משום שהם מייצגים על פי רוב תפיסה חד ערכית של כל מושג. שני המקורות הראשונים מצדדים בגישת השלום; שני הבאים אחריהם תומכים בגישת האמת; ואילו המקור החמישי מציג נוסחה של פשרה (ביצוע)  השומרת על שני הערכים גם יחד. ניתן להפוך את הסדר בין ארבעת המקורות הראשונים, ולפתוח בהעדפת האמת לפני העדפת השלום.  

המקורות

1.	"כיצד מרקדין" –  מסכת כתובות. מחלוקת בין בית הלל לבית שמאי בשאלה האם חייבים לומר על כל כלה שהיא יפה, גם כאשר זהו שקר מובהק.
2.	בראשית רבה – אמירה על חשיבות השלום העומד מעל כל ערך, גם מול עבודה זרה.
3.	מסכת סנהדרין – סיפור קשה על עיירה שבה עברה של "שקר לבן" גרמה למוות.
4.	מדרש בראשית רבה "אמת מארץ תצמח" - מציג את הקושי האנושי להימנע הן משקרים והן מריב ומחלוקת. לפי הבנתנו, המקור מלמד את חשיבותה העליונה של האמת ונוכחותה בעולם האנושי כתנאי לידיעה מה היא האמת (לעומת מצב בו האמת הייתה נשארת במישור האלוהי). ניתן להבין מקור זה גם בדרכים אחרות.
5.	מסכת סנהדרין – מחלוקת על ביצוע (פשרה) כשיטת דין. האם הפשרה מכילה בתוכה צדק ומשפט, או שהיא מוותרת על האמת והצדק למען השלום? 

תיאור מתודי

פתיחה: נפתח בתרגיל "חימום" קצר, ונבקש מהמשתתפים לנקוט עמדה ולהכריע בסוגיות שאינן ברומו של עולם. ראשית ימקם עצמו כל לומד פיזית על קו בחדר, המייצג טווח בין שתי עמדות, בדילמות הנעות מהמשעשע אל הרציני. לדוגמה:
מקמו את עצמכם על הקו שבין:
•	אוהבי סרטי פעולה – לסרטי דרמה רציניים   
•	אוכלי בשר – אוכלי טופו
•	שיחה העוסקת בסופר לא מוכר: האם נעמיד פנים שאנו יודעים במי מדובר, או נשאל "מי זה"?
•	חבר השואל לדעתנו על תספורתו החדשה והמחרידה -  האם נאמר 'יפה' או 'זוועה'?
•	ארוחת ערב שבה מוגש מאכל שנוא: האם נאכל – או לא נאכל?
•	מצב שמחייב לבחור בין אמת, עיקרון חשוב, לבין שלום: במה נבחר? (אסור להתחמק מהדילמה)

לימוד משותף קצר: בקבוצות שבהן המשתתפים אינם רגילים ללימוד עצמי בחברותא, אפשר ללמוד מקור אחד יחד בקבוצה. זוהי גם דרך טובה להבטיח שיישמעו מגוון דעות. בתחילת הלימוד מומלץ לבחור בטקסט 'כיצד מרקדין' או בסיפור על העיירה בשם 'אמת'.

לימוד בחברותא: המשיכו בלימוד עצמי בחברותא בשאר המקורות.

אסיף: מתוך הנקודות הרבות העולות מהמקורות, מומלץ להתייחס לשאלות הבאות: 
•	האם נכון לבטל פסק דין (משפט) כאשר האמת שהוא מייצג קשה מדי ומובילה לעונש חמור מדי? האם האמת מאבדת את תוקפה במקרה זה?
•	האם קיים פתרון אמצע – להצהיר לפי האמת ולשפוט לפי החסד?
•	האם יש אמיתות שלמענן לא הייתם מתפשרים? אילו? האם תבחרו בשלום בכל מחיר?