דף למנחה – פרשת במדבר

בפתחו של חומש במדבר, אנו עומדים בפני ניסיון חדש. האתגר שמציבה לנו פרשת 'במדבר' גדול במיוחד, מפני שמדובר בפרשה ארוכה, לכאורה טכנית וחסרת עלילה. בלימוד זה ננסה לעמוד על מושג 'המדבר', להבין את חשיבותו ואת תפקידיו, כיצד התייחסו אליו פרשנים והוגים לאורך הדורות ומה הוא מסמל. נראה כי בהיותו שטח הפקר פתוח וחסר בעלות, הוא סימל מקום שוויוני שבו יכול כל אחד לעסוק בתורה.

מבנה הדף 
במרכזו של דף הלימוד מקור מרכזי, וסביבו ייסוב הדיון. יתר המקורות יכולים להשתלב בדיון ולהפרות אותו לפי הצורך. השאלות הנלוות הן בגדר הצעות, רעיונות והדגשות, וניתן להיעזר בהן, להתעלם מהן או להפוך אותן לנקודת פתיחה לדיון רחב יותר.    

הערה מתודית
הטקסט המרכזי לקוח ממדרש תנחומא. בעת חלוקת דפי הלימוד, אל תחששו מכך שהלומדים יעיינו במקורות הנוספים בדף. אדרבה, התייחסות למקורות הנלווים תעשיר ותפרה את הדיון. מומלץ להסב את תשומת הלב של כלל הלומדים למקור שמשך עניין.
המדרש במקור המרכזי אינו קל להבנה, ולפי שיקולים של זמן ורמת הלומדים ניתן לדלג על חלק ממנו. המדרש מחולק לארבעה קטעים, החשובים בהם הם הראשון והאחרון. שני הקטעים הפנימיים מעניינים גם הם ועשויים לפתח דיון פורה, אך עלולים להקשות ולבלבל תלמידים שאינם בקיאים בסגנון המדרשי.
בהמשך מובאות התייחסויות מגוונות לטקסט ולמקורות הנלווים, שנועדו להעשיר אותך לקראת הלימוד. חשוב להתמקד לקראת הלימוד בשאלות שמעניינות אותך ובנושאים המרכזיים שחשוב לך לפתח בדיון. עם זאת, יש לשמור כמובן על גמישות במהלך הלימוד, ולאפשר לקבוצה להיסחף לכיוונים נוספים. 

מהלך הלימוד:
1. פתיחה
כתרגיל פתיחה, לפני חלוקת דף הלימוד, נסקור את הנושאים שבהם עוסק ספר במדבר בכלל, ופרשת 'במדבר', בפרט (בהתאם לזמן העומד לרשותכם). מהלך זה נועד 'ליישר קו', אך גם להפנות את תשומת הלב לאופי התכנים המתרחשים במדבר ולרקע וההקשר הרחב של האירועים.
ההתרחשות - מסע המוני של עם הבורח ממצרים, ונמצא בתהליך של גיבוש לאומי ודתי. האם היעד ידוע לעם? מתי נודע היעד בוודאות?
תקופת ההתרחשות – במהלך ארבעים שנה. בתחילת הספר ישנם הרבה תאריכים מדויקים, תופעה שנעלמת לקראת אמצע הספר. במשך השנים נעשה חילוף דורות בין דור מצרים לדור הכניסה לארץ. 
מקום ההתרחשות – מדבר סיני. בתנאים קשים, מבודדים, מרחב של התנתקות והתנקוּת; פרא, אנרכיה. 
תוכני הפרשה – מפקד הגברים; סידור תנועת המחנה על פי דגלים ושבטים; מינוי מעמדות של לויים במקום בכורות; עיסוק ב'סדר' המנוגד לכאורה לאי הסדר של המדבר; הוראות פירוק המשכן והרכבתו; אזהרה חוזרת ונשנית לשמור על מרחק מן הקודש (הזר הקרב מות יומת); מתח בין נושאים "גבוהים" להתמודדות היומיומית בהישרדות במדבר.  
 
2. לימוד הטקסט המרכזי
קראו את הטקסט המרכזי מתוך מדרש תנחומא. מדרש זה נחשב מאוחר, ועריכתו מתוארכת למאה השמינית. המדרשים מלוקטים ברובם ממדרשים קודמים; רובם בעברית קלה למדי, אך מבנה הטיעון מפותל לעתים. המדרש מיוחס במסורת לר' תנחומא, והוא נקרא גם "מדרש ילמדנו" שכן במילה זו נפתחים מדרשים רבים.  
בעקבות הטקסט ערכו דיון בעזרת השאלות המנחות, בשתי רמות - ברמת הפשט, נסו להבין למה התכוון המדרש, מהו המסר העיקרי שלו, וכיצד הוא עושה שימוש במרכיבים מתוך פסוקי הפרשה. ברמה האלגורית, נסו לחשוב מהו ייחודו של המדבר? מה יש בו שמתאים כל כך לתקופה ולשלב שבו נמצא כעת העם? כיצד תפס הדרשן את המדבר?
בתוכן הגלוי, המדרש קושר את הפסוק "איש על דגלו", העוסק בסדר החניה והמסע של ישראל, אל המליצה הפיוטית משירת האזינו (דברים ל"ב), וזאת כדי להסביר את הבחירה בעם ישראל. 
בהתאם לז'אנר המדרשי, מתחיל המדרש בפסוק רחוק וחסר קשר לכאורה, שאינו נוגע לפרשה ומתקדם סחור סחור עד לפרשה, ומה שנראה כרצף אסוציאציות אקראי, הוא למעשה מבנה מהודק ומתוכנן בעל מגמה ומסר עמוק. 
השאלה המפורשת המופיעה במשפט האחרון היא, מדוע חולקו בני ישראל לדגלים ואותות, כמו יחידות צבאיות. ברקע נמצאת שאלה נוספת שאינה מנוסחת במפורש - מדוע ישראל הם כ"ענבים במדבר"? מה הופך אותם לענבים? על פי הדרשן, העמדת ישראל כמחנה צבאי מלמדת על ייעודו "הצבאי"  של ישראל – לשמש שליח של האל בעולם. וזו התשובה לשתי השאלות: הם אכן "צבא" במובן זה שהם מגוייסים לשמו; והם ענבים, משום שהם מסוגלים למלא את המטרה שהוצבה ע"י הקב"ה.
לאחר הבנת המבנה של הדרשה ניתן לחזור לשני החלקים הפנימיים ולהבינם מחדש: לאחר יציאת מצרים ונתינת התורה, דואג האל לשלום "המציאה" (הענבים) ומשגיח עליהם ביתר שאת, שכן זהו הדגל שאמור לנופף ולפרסם את שמו בעולם. אם כן, לא ישראל הוא המרכז, אלא קידוש השם באמצעותו.
בהקשר הרחב, 'המדבר' משמש סמל לעולם הפראי, הטבעי, חסר החוק האלוהי או המוסרי, ואילו ה"ענבים" הם מציאה מפתיעה במדבר בהיותם פרי של תרבות, חוק ומוסר, קבלת תורה והכרה בשם ה'. הניגוד בין 'טבע' ל'תרבות' הוא תבנית ספרותית מוכרת מאוד, העומדת בבסיסם של מדרשים רבים. במקרה שלנו, 'המדבר' הוא ההצדקה לבחירתו של עם ישראל, שיעשה תיקון עולם ויקדש את שם השם בעולם.
לעיון נוסף במדרש מומלץ לקרוא את הניתוח של ישראל רוזנסון:
  http://www.moriya.org.il/Tora/ToraId.asp?id=445&q=

3. מקורות להרחבה
המקור השני הוא מדרש נוסף על חשיבותו וסמליותו של המדבר. המסר המיידי שלו הוא השוויוניות של המדבר, המאפשר לכל אחד לקבל את התורה ללא מעמדות והבדלים. המדבר כאן נדרש לשבח - מקום ללא גבולות, ללא מעמדות, ללא בעלות רכוש פרטי ועל כן בעל נגישות רבה ושווה לכל אחד. המדרש משליך מאפיינים אלה גם על התורה.
בהמשך מובאים פסוקים הקשורים למדבר מזוויות שונות - מקום קשה המצריך יכולת הישרדות, מקום מפלט, מקום פולחן, מקום לא מיושב, מקום להזדככות מוסרית, או מקלט מהציוויליזציה החוטאת, ועוד. 
לסיום הובאו דבריו של עזריה אלון, חוקר ארץ ישראל, על המדבר, המבטאים תפיסות קוטביות שלו. אלו הן דוגמאות מעטות שמטרתן לשמש מצע לשאלה שבעקבותיהם: מהו המדבר לדעתך? 
מומלץ לעודד את המשתתפים לכתוב "מדרשים אישיים" מרתקים ומגוונים על המדבר.
ניתן להתייחס לשירה של לאה גולדברג, בשירה של לאה גולדברג היא פונה לישות נוספת שנוכחת במדבר, לאיזו ישות היא פונה? האם היא נמצאת שם או לא? מה החוויה שלה מתוך המדבר ומדוע בחרה דווקא את המדבר בתור 'תפאורה' לשיר?
לסיום נאסוף את התכנים שעלו בפגישה ונסכמם, תוך הארה של אופי התהליך שהפרשה וספר במדבר מתארים, ומה ניתן ללמוד ממנו.  

4. שאלות כלליות על הלימוד
בשלב זה יש לתת מקום לשאלות הנוגעות לחומר או לשאלות נוספות שעלו במהלך הדיון.

בהצלחה!