שניים אוחזין (א): אברהם ולוט,  צדק ופשרה בחלוקת הארץ
עזר למנחה
 
הלימוד עוסק במתח שבין רדיפת הצדק והאמת לבין הכורח למצוא פשרה, סוגיה הלקוחה מחיי היומיום כמו גם מהחיים הפוליטיים בחברה הישראלית. נלמד על הצורך בפשרה בשאלת הבעלות על הארץ וניגע גם בהקשרים אחרים של פשרה. שני שירים מודרניים ומקור תלמודי עוסקים במתח שבין צדק לפשרה, והם מובילים לדיון בסיפור המקראי על ההיפרדות בין לוט ואברהם, והמדרשים על סיפור זה. 
נפתח בשיחה משותפת במליאה על השירים של עמיחי ואלתרמן (מכיוון שאין רשות להעלות את שירי יהודה עמיחי לרשת, אנו ממליצים לצלם את השיר המלא ולהוסיפו לדף). לאחר מכן ניתן להתחלק לקבוצות קטנות לדיון בחברותא בשאלות המצורפות לשירים, ולימוד הדיון התלמודי על 'ביצוע' (פשרה) – דיון המרחיב את הדילמה שעלתה סביב השירים: האם בקשת הצדק מכריעה את בקשת הפשרה והשלום, או להפך? הלימוד בחברותא ימשיך בלימוד הסיפור המקראי על אברהם ולוט והמדרשים המציעים הבנות שונות של הפשרה ביניהם. באסיף נשמע את התובנות השונות שעלו בחברותא ונעבור (בזהירות ועם הקדמה מתאימה) להשלכות אקטואליות, אם ישנן.   
הדיון נוגע הן בנטיות אישיות יסודיות של רדיפת אמת או רדיפת שלום, והן בשאלות ערכיות ופוליטיות אקטואליות היכולות לגרום לדיון להתלקח. על המנחה לדאוג לכללי שיח של פתיחות והקשבה, כבוד וסקרנות הדדית, ולנצל את הלימוד ל'שיתוף קבצים' ומחשבות בין המשתתפים, הרחבת הפרספקטיבות ושיח רפלקטיבי, ולהיזהר מהתדרדרות הדיון לווכחנות נוסח 'פופוליטיקה'. 

מהלך הלימוד:
הלימוד המקובל באלול מורכב מפתיחה, חברותא, ואסיף. המבנה פתוח לשינויים ולהתאמה חופשית של המנחה.

פתיחה: המנחה מציג את נושא הלימוד ומקשר אותו לקונטקסט (לימוד קודם, אירועי החיים). רצוי לפתוח את הלימוד בקריאה משותפת של אחד המקורות ובשיחה עליו, עם שאלות, מחשבות ותגובות של המשתתפים. לאחר מכן הכנה לחברותות: הצגת המקורות שבדף הלימוד בליווי רקע רלוונטי (היסטורי, ביוגרפי, ספרותי) ושאלות מנחות. אפשר לפתוח במתאבן, לדוגמה: קטע מוזיקלי, סיפור אישי, מדרש תמונה, שיח בזוגות במעגל על מושג מרכזי בלימוד וכדומה.

חברותא: הקבוצה מתחלקת לחברותות (שניים עד ארבעה משתתפים) ללימוד משותף של דף המקורות. הקבוצה הקטנה מאפשרת מעורבות של כל הלומדים וחוויית לימוד דיאלוגי . בכל חברותא, אחד הלומדים קורא קטע בקול, והחברותא דנה בו: החל בהבנת הפשט, העלאת פרשנויות והשוואה למקורות אחרים שבדף, ועד לנגיעות אישיות וציבוריות במקום שבו 'הטקסט פוגש אותנו', את ערכינו, ניסיוננו ותודעתנו. בדף הלימוד ישנן שאלות המנחות את הלימוד ומציעות ללומדים נתיב של דיון, אולם כל חברותא רשאית להתמקד בשאלות אחרות שעולות במהלך הלימוד שלה. לעתים אפשר להוסיף משימה, לדוגמה: כל חברותא צריכה להבין את נקודת מבטה של דמות אחרת בסיפור או במחלוקת רעיונית ולהסביר אותה.

אסיף: חזרה למעגל המשותף ואיסוף 'פרות הלימוד' של החברותות. לאסיף צורות שונות: אפשר לפתוח בשאלה ממקדת של המנחה או להזמין שיחה חופשית של הלומדים, ואפשר להזמין את החברותות לשתף את הקבוצה בדיון משמעותי שהתפתח בהן. לחלופין אפשר לבקש מהלומדים להתייחס לקטע מסוים שהם רוצים להקריא ולהגיב אליו (מתוך הזדהות, פרשנות, הסתייגות, תובנה, שאלה, וכדומה). לבסוף יסכם המנחה את הלימוד ואת הרעיונות שעלו בו.