לקחת מנהיגות – האנשים שידעו להנהיג
מרכז יעקב הרצוג

הצעת הנחיה: 
רציונל תוכני:
לתואר 'מנהיג' יש הילה של הערצה והערכה אך גם של ריחוק. נדמה שקשה מאוד להיות מנהיג ורק מעטים יכולים לזכות ולהתהדר בתואר זה ולהיות ראויים לו. אך למעשה, בחיי היום יום ישנם מצבים רבים שבהם יכול כל אדם לנקוט יוזמה ולהוביל אחריו אנשים. המקורות השונים יסייעו בידינו להבחין בתכונות הנדרשות למנהיג/ה ובדרכים לאמץ אותן לחיינו כיום. ברוח מסכת אבות -  "ובִמְקוֹם שֶׁאֵין אֲנָשִׁים, הִשְׁתַּדֵּל לִהְיוֹת אִיש"ׁ(משנה, מסכת אבות, פרק ב' משנה ה')
על המקורות:
המקורות שנבחרו מייצגים את תכונות המנהיג מזוויות שונות. הם נבחרו במכוון מתקופות שונות וזאת כדי להציג את מגוון תכונות ההנהגה והיכולת להוביל. 
סדר המקורות הוא כרונולוגי-היסטורי – מהמוקדם אל המאוחר.

•	א-ב. משה רבנו – מי בכלל רוצה להנהיג?
משה רבנו לא בחר להנהיג את בני ישראל בצאתם ממצרים ובמדבר – אלוהים הוא זה שכפה עליו את התפקיד. איננו יודעים דבר על התבגרותו של משה בחצר פרעה, אך אנו מתוודעים לרגישותו האנושית כאשר התבגר ויצא אל מחוץ לארמון, ראה את סבלות אחיו והתערב לטובת העבד העברי. מאוחר יותר, כאשר נמלט מפחד פרעה, פנה אליו אלוהים והורה לו להנהיג את העבדים העבריים. אלוהים מנסה לצייד את משה ב'ערכת מנהיגות' ולהחדיר בו ביטחון, אך משה מתחמק שוב ושוב ומונה את הפגמים שלו שלדעתו מונעים ממנו להיות למנהיג. תיאורו של משה הוא תיאור אנושי מאוד, רחוק מאוד מדמות הגיבור הכול יכול המקובלת בתקופת המקרא ואף בתקופתנו. הוא מתואר כהססן, כחסר מוטיבציה, כחסר כריזמה (מגמגם), וכמי שיעשה הכול כדי להתחמק מעול המנהיגות. בולט מאוד הפער שבין החלטתו האישית והאמיצה לנקוט יוזמה, להתערב, לקחת סיכון, כאשר מתרחש לנגד עיניו חוסר צדק, עד כדי כך שהוא הורג את הנוגש המצרי, לבין רצונו להתחמק מתפקיד ציבורי שנכפה עליו מבלי שבחר בה.
דווקא ההססנות והאנושיות של משה מקרבות אותו לתפקיד ומלמדות על הקשיים האנושיים של כל אדם הבוחר להוביל ולקחת על עצמו אחריות לגורל עמו או סביבתו. אלוהים מסייע למשה לקבל את התפקיד בדרכים שונות – מעשי ניסים, עזרה ותמיכה של אחיו אהרן. המחיר הגבוה של המנהיגות עולה בשיחה בין אלוהים למשה - הבדידות של המנהיג. -  גם כאן מתואר המנהיג כבשר ודם הזקוק למגוון אמצעי שכנוע כדי להנהיג: חלקם פרסומיים וחלקם משמעותיים יותר. חלקם למען צאן מרעיתו וחלקם עבורו; נושאים אלו יכולים לעורר דיון על הקשיים והאתגרים העומדים בפני כל אדם החפץ לחולל שינוי בסביבתו. 

•	ג – דבורה הנביאה –  האישה שלפני הקלעים
דבורה הנביאה מתוארת כמנהיגה רבת השפעה בתקופה שבה עם ישראל היה מפוצל לשבטים ולא הייתה הנהגה מרכזית. על רקע זה, בולטת דמותה הייחודית של דבורה הנביאה, ששפטה והנהיגה את כל בני ישראל.
דבורה יזמה את היציאה למלחמה בסיסרא. אף שאלוהים הורה לברק לצאת לקרב, הוא המתין להוראתה של דבורה ולא הסכים לצאת לקרב ללא עזרתה של דבורה.
דבורה הייתה דמות כריזמטית וחכמה, שכוחה בשכלה ובפיה, והיא הייתה מקור סמכות והשראה לעם כולו, דבר נדיר מאוד בימים ההם וגם היום ביחס לאישה מנהיגה.

ד – הרב פירר – לא שאפתי לזה... 
הרב אברהם אלימלך פירר נולד בשנת 1954 בעיר בני ברק בה הוא מתגורר עד היום. הוא חסיד בעלז ואב לעשרה ילדים. בעקבות מקרה של חבר שנזקק לציוד רפואי, החל הרב פירר לעסוק בהשאלה של ציוד רפואי והקים את אגודת "עזרה למרפא". הוא מתמחה גם בייעוץ רפואי לזקוקים לכך, מקשר בין חולים לרופאים ומסייע במקרים רפואיים קשים במיוחד.
בשנת תשנ"ז (1997) זכה פירר בפרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה, בנימוקיה ציינה ועדת הפרס:
הרב פירר הוא אות ומופת באהבת האדם, במסירות הנפש ובמאור הפנים שהוא מעניק לקהל המשחרים לפתחו בכל שעות היממה. פעולתו המתמדת והנמשכת שלא על מנת לקבל פרס הייתה לשם דבר בפי כל ברחבי הארץ ומחוצה לה.
(http://www.ezra-lemarpe.org/content/view/45/257/lang,he/)

מטרת אגודת "עזרה למרפא" שקמה בשנת 1979, היא להקל על סבלם של החולים ושל בני משפחותיהם הסועדים אותם. האגודה פועלת במישורים רבים לעזרתם של החולים הכוללים: 
השאלת ציוד רפואי
הטסת חולים למרכזים רפואיים ברחבי העולם 
שירותי אמבולנסים בכל רחבי הארץ 
ייבוא תרופות נדירות מחו"ל ע"פ מרשם רפואי 
ביקורי חולים וסיוע הומני 
תרומות דם במקרי חירום 
ייעוץ והכוונה לרופאים מקצועיים 
מערך טיפול ביתי לילדים חולי סרטן 
תמיכה ועידוד נפשי 
מרפאת רופאים מומחים לחוות דעת מקצועית נוספת 
מעון יום שיקומי 
מועדונית "בית חם לילדים" לילדים מיוחדים 
"ארוחית" טיפול בילדים בריאים שהוריהם מאושפזים. 
(מתוך אתר "עזרה למרפא" – http://www.ezra-lemarpe.org/content/view/4/207/lang,he/)

תיאור מתודי:
פתיחה
נפתח בתיאור כללי של בנימין זאב הרצל, חוזה מדינת היהודים, שהיה עיתונאי מצליח בווינה ממשפחה יהודית מתבוללת, והגיע למסקנה כי הפתרון היחיד ל'בעיה היהודית' הוא שהיהודים יקבלו מדינה משלהם. הוא האמין כי ניתן להשיג שאיפה זו רק בסיוע ובהסכמה של מדינות העולם הגדולות.
הרצל נפטר בגיל 44 בלבד. עד אז הספיק לפרסם את רעיונותיו בחוברת 'מדינת היהודים' (כשהיה בן 36); לארגן את הקונגרס הציוני הראשון כעבור שנה, ולסחוף אחריו יהודים מכל ארצות אירופה. הרצל נתקל גם בהתנגדויות רבות, כולל של יהודים כמו החרדית או 'הבונד' (מפלגת פועלים יהודית לא ציונית שהאמינה בשוויון של היהודים בארצותיהם). הרצל היה מודע לכך שרבים אינם הולכים בדרכו, אך דבק בה ונפגש עם שועי עולם ומנהיגים רבים (הסולטן הטורקי, הקיסר הגרמני ועוד) כדי לקבל תמיכה ולקרום עור וגידים לשאיפה הציונית.
למרות שתחילת הדרך הייתה כ"מפעל של איש אחד", טען הרצל: "אין החלום כה נבדל מן המעשה, כמו שיחשבו רבים. כל מעשה בני האדם היה לפנים חלום, ואחרי כן היה גם כן לחלום" (בנימין זאב הרצל, תל אביב, חותם דברי המחבר, תרגום: נחום סוקולוב, פרויקט בן יהודה) 
או במילים אחרות: 
חלום ומעשה אינם שונים כל כך כפי שנוטים לחשוב, כי כל מעשי בני האדם בחלום יסודם וגם אחריתם – חלום היא. [...] ואילו אם לא תרצו הרי כל אשר סיפרתי לכם אגדה הוא, ואגדה יוסיף להיות.		

שאלות פתיחה 
האם, לדעתכם, מנהיג הוא אדם שפועל באופן שבו מצפים ממנו לפעול?
האם מנהיג פועל על דעת עצמו, או שעליו להתחשב ברצונות האנשים אותם הוא מנהיג?
האם אתם יכולים לחשוב על מקרה של מנהיג שפעל בניגוד לדעה של המונהגים?
האם אתם מכירים מקרים מחיי היומיום שלכם שיכולים להזכיר את אופן המנהיגות שמציג הרצל?

פעילות משותפת – להיות מנהיג
המנחה יתלה בחדר גיליונות נייר ועליהם היגדים הקשורים למנהיגות. המשתתפים יסתובבו בחדר וישלימו כמה מהמשפטים, כראות עיניהם.
ההיגדים הם:
מנהיג צריך שיהיה לו...
אסור שמנהיג יהיה...
הייתי רוצה להיות מנהיג כדי...
בשביל להיות מנהיג אני צריך...

דיון בקבוצות
המשתתפים יתחלקו לחמש קבוצות וכל קבוצה תדון בהיגד ובדברים שנכתבו בעקבותיו:
הקבוצה תציג את הדברים והמשתתפים יציגו את דעתם-
האם הם מסכימים עם הדברים שעלו? מדוע?
האם הם מחדשים להם?

דיון במליאה 
כל קבוצה תציג את הדברים העיקריים שעלו בהיגד ואת הדעות שעלו בקבוצה בעקבות זאת.
בעקבות זאת יעלה המנחה שאלות מרכזיות:
מהן התכונות המרכזיות שעלו מההיגדים?
האם מהדברים עולה דמות אחת של מנהיג?
האם בכל זמן/ אירוע/ מצב נדרש מנהיג שונה? מדוע?

לימוד בקבוצות
המשתתפים יחולקו ל-3 או 6 קבוצות, וכל קבוצה תדון בדמות אחת של מנהיג – משה רבנו, דבורה הנביאה או הרב אברהם אלימלך פירר.

כל קבוצה תלמד ותתמודד עם השאלות המנחות. 

דיון במליאה
כל קבוצה תציג את הדמות שבה היא עסקה ואת התובנות שעלו בעקבות הלימוד.
המנחה יכוון באמצעות שאלות מנחות:
מה בולט בדמות בה עוסק הלימוד?
האם קיים דמיון בין המצבים שבהם פעלה הדמות לבין המצבים הקיימים בימינו?
אילו תכונות מנהיגות שעלו בפעילות חשוב, לדעתכם, לחזק בחברה הישראלית כיום?
כיצד עושים זאת?
בעקבות הלימוד על מנהיגים – האם גם אנו יכולים להיות למנהיגים, מתי וכיצד? 

סיום אישי
ניתן לחלק למשתתפים דפים אישיים עליהם כתוב – "היום בפעילות גיליתי ש..." או לחלופין להציע לכל אחד לכתוב א מסקנותיו בבריסטול קבוצתי, עליו כתוב – "היום בפעילות גיליתי ש..."