Stig A. Aune

Hva gjør en bedrift?

En introduksjon til bedriftsøkonomiske sammenhenger

2. utgave

Introduksjon

Du sitter nå med en bok i bedriftsøkonomi. Kanskje er du nysgjerrig. Kanskje er du litt usikker. Kanskje du tror dette først og fremst handler om tall, budsjetter og regnskap. Det gjør det også, men bedriftsøkonomi handler like mye om mennesker, valg og retning. Om hvordan bedrifter ledes, hvordan de skaper verdi, og hvordan de overlever eller mislykkes. Derfor handler dette faget ikke om «økonomi og administrasjon», som om det var to ting. Det handler om bedrifter, rett og slett. På engelsk heter det Business Administration – ikke Business and Administration. På norsk burde vi kanskje heller sagt: økonomi og ledelse. Denne boken er skrevet for å vise deg hele bildet. Ikke bare regnearkene, men beslutningene bak dem. Ikke bare hvordan tallene ser ut, men hvorfor de ser sånn ut.

Boken gir en bred innføring i bedrifters rolle i økonomien og i samfunnet, samt en oversikt over teorier, metoder og modeller innenfor det bedriftsøkonomiske fagområdet. Du får et tidlig innblikk i hvordan noen av disse teoriene, metodene og modellene kan anvendes i økonomisk styring av en bedrift, hvordan bedrifter, næringsliv og børs fungerer, og hvordan bedrifter innvirker på samfunnet rundt oss. Du vil dessuten få noen tips til hvordan du forholder deg til innholdet i en års- og bærekraftsrapport.

Bedriftsøkonomens viktigste oppgave er å bidra til at ledelsen fatter best mulig beslutninger. Se for deg at du om noen år får ansvaret for å lede et prosjekt i en bedrift som for eksempel innebærer å lansere et nytt produkt, en ny tjeneste eller gjøre en verdivurdering av en bedrift. I tillegg til å være kreativ, løsningsorientert, god på samarbeid, ha gode kommunikasjonsevner og sosiale antenner vil det kreve kunnskap om regnskap, økonomistyring, finansiering, organisasjonspsykologi og markedsføring. Det vil være en forventning om at du kan innhente og tolke tilgjengelig informasjon. For å bestemme hva som er relevant informasjon, må du kunne kommunisere med kolleger i ulike deler av og på ulike nivåer i bedriften. Du må opparbeide en forståelse av hvordan kunder og konkurrenter forventes å opptre, og hvilke faktorer som spiller inn i ulike beslutningsprosesser både internt og eksternt. Etter hvert som du får dypere innsikt i de enkelte emnene du møter senere i studiet, eller på jobben, vil du lettere se hvordan de enkelte bedriftsøkonomiske emnene griper inn i hverandre. Det vil gjøre deg i stand til å se det store bildet. Tverrfaglighet handler enkelt sagt om å se koblinger mellom ulike emner, både innenfor bedriftsøkonomiområdet og tilstøtende emner utenfor.

Bedriftsøkonomi rommer med andre ord mange ulike emner. Det sier seg selv at det ikke lar seg gjøre med en fordypning i noen av disse i denne sammenhengen, men boken vil behandle emnene dypt nok til at det har praktisk anvendelse og forankring i god teori og praksis. Utvalget av temaer er gjort ut ifra premisset for boken, nemlig å se de store sammenhengene. Der temaer uunngåelig blir behandlet mer overfladisk enn de fortjener, ber jeg om tilgivelse for det.

Det finnes mange måter å stokke kapitlene på. En måte kunne være å følge den typiske kronologien ved et bachelorstudium i økonomisk-administrative fag. Det finnes imidlertid ikke noen standard fremdriftsplan. Begrunnelsen for kapitlenes rekkefølge er som følger:

Vi starter i kapittel 1 med det som kanskje er viktigere enn kunnskapen i seg selv, nemlig ferdighetene som gjør deg i stand til å bruke kunnskapen klokt. I en tid der kunstig intelligens får stadig større plass i arbeidsliv og studier, vil ferdighetene knyttet til de fem K-ene skille deg ut: kritisk tenkning, koordinering, kommunikasjon, kreativitet og kulturforståelse. Du må kunne analysere informasjon kritisk (også det du leser i denne boken), samarbeide godt med andre, formidle tydelig, se nye sammenhenger og forstå hvordan ulike kulturer, i og utenfor bedriften, påvirker beslutninger. Dette innledende kapittelet trekker opp rammene for hvorfor disse ferdighetene er avgjørende, både for deg som student og for fremtidens bedrifter i en verden preget av KI og raske endringer. Kapittelet byr dessuten på noen råd om livsvalg, hvordan du holder deg i den berømte flytsonen, og hvordan du studerer effektivt. Kapittelet inneholder i tillegg et avsnitt om nytten av å beherske grunnleggende matematikk. Vi dykker deretter direkte inn i hvorfor vi har bedrifter, bedriftens forsyningskjede avledet av dens verdikjede, norsk næringsliv i et internasjonalt perspektiv og bedriftenes samfunnsansvar. Deretter følger de tre såkalte «bedriftsøkonomisk analyse»-emnene: regnskap, økonomistyring og finans. Kapittelet om foretaksstrategi trekker opp rammebetingelsene og angir mål innenfor disse. Deretter følger markedsføring for å realisere strategien. Kapittelet om organisasjon og ledelse handler om hvordan mennesker, struktur og lederskap former bedriften innenfra. Avslutningsvis trekkes trådene sammen i et nytt kapittel som handler om fusjoner og oppkjøp. Når en bedrift vurderer å kjøpe eller slå seg sammen med en annen, må den foreta en grundig vurdering av alt fra strategisk tilpasning, historiske regnskaper og prognoser til markedsvurderinger, finansiering og kulturelle utfordringer. Kapittelet inneholder også en konkret, steg-for-steg «kokebokoppskrift» på hvordan man kan foreta en verdivurdering av et selskap. Dette representerer et teknisk og analytisk høyere nivå enn øvrige kapitler i boken. Rent faglig er kapittelet særlig relevant for masterstudenter, men bachelorstudenter med solide basiskunnskaper og vilje til å jobbe seg gjennom stoffet vil også ha godt utbytte av innholdet.

I starten av hvert kapittel finner du konkrete læringsmål som viser hva du skal kunne etter gjennomlesning. Kapittelet avsluttes med krevende refleksjonsspørsmål, ikke for å gi deg ferdige svar, men for å trene evnen til å stille gode spørsmål og utvikle kritisk tenkning. Begrepslister med relevant terminologi til de enkelte kapitlene finner du helt bak i boken. Alle kapitlene er dessuten supplert med en «mini-case» eller relevante temaer som knytter teori og praksis sammen.

For å sitere baseball-legenden Yogi Berra: «In theory there’s no difference between theory and practice. In practice there is.» Den forskjellen har jeg kjent på kroppen gjennom mer enn 25 år i ulike lederroller, i små og store virksomheter, i ulike bransjer og på tvers av kulturer og land. Det har gitt meg mange svar, men enda flere spørsmål. Og kanskje er det nettopp spørsmålene som gjør bedriftsøkonomi så fascinerende. Hvordan tar vi gode beslutninger når alt er usikkert? Hva kjennetegner en bærekraftig strategi? Hvor går grensen mellom kontroll og tillit? Og hva forteller egentlig et finansielt nøkkeltall, og hva forteller det ikke? Mange av de mest brukte økonomiske indikatorene er nyttige, men må brukes med varsomhet. Tall er aldri nøytrale, og virkeligheten lar seg sjelden presse inn i et regneark uten tap av nyanser. De siste ti årene har jeg undervist i disse temaene, og hver gang lærer jeg noe nytt, fordi virkeligheten er i stadig endring. Nå er det en glede og et privilegium å dele både erfaringer og faglig innsikt med deg. Jeg håper denne boken ikke bare gir deg kunnskap, men også lyst til å stille bedre spørsmål, og mot til å utforske dem. Hvis du går ut av studiet med flere spørsmål enn du startet med, er det ikke et nederlag. Det er et tegn på at du er i gang.

Siden den første utgaven av boken kom ut i 2022, har kunstig intelligens (KI) utviklet seg i et tempo som få av oss forutså. Det som for bare kort tid siden ble betraktet som teoretiske muligheter eller langsiktige fremtidsvisjoner, er nå blitt en del av hverdagen i mange bedrifter. KI har allerede fått betydelig innflytelse på måten vi jobber, tar beslutninger og skaper verdier på. Dette påvirker ikke bare bedriftene. Det endrer også hvordan vi som fagpersoner, studenter og undervisere må tilnærme oss bedriftsøkonomi. For bedriftene representerer KI både et kraftfullt verktøy og en betydelig utfordring. De som klarer å utnytte potensialet på en strategisk klok måte, kan oppnå store konkurransefortrinn. KI kan effektivisere prosesser, forbedre beslutningsgrunnlag, gi mer presise markedsanalyser, automatisere økonomiske rapporteringsrutiner og styrke kundeinnsikten. Samtidig vil KI utfordre etablerte forretningsmodeller og skape et økt press på å omstille seg raskt. KI krever også at bedriftene tar etiske og samfunnsansvarlige valg, både når det gjelder bruk av teknologi og hvordan den påvirker ansatte, kunder og samfunnet rundt dem. For deg som student i bedriftsøkonomi er KI et verktøy som allerede nå kan gi deg stor verdi forutsatt at du lærer deg å bruke det riktig. KI gir deg mulighet til å jobbe mer effektivt, til å analysere større datamengder og til å løse komplekse oppgaver raskere. Men samtidig stiller det høyere krav til deg. Det som vil skille deg ut som attraktiv i arbeidsmarkedet fremover, er ikke hvor mange fakta du kan pugge, men hvordan du bruker verktøyene, hvor kritisk du er til kildene, og om du evner å stille de gode spørsmålene som KI ikke kan svare på for deg. Kreativitet, dømmekraft, samarbeidsevner og forståelse for helhetlige sammenhenger vil bli enda viktigere kompetanser i årene som kommer. KI kan hjelpe deg med å finne svar, men det er du som må vite hvilke svar som er relevante. For meg som forfatter og pedagog har utviklingen innen KI vært både inspirerende og utfordrende. På den ene siden gir KI meg nye muligheter til å oppdatere og videreutvikle læreboken, og til å tilby studenter bedre verktøy for læring og refleksjon. På den andre siden har KI også tvunget meg til å revurdere hvordan vi lærer, hva vi legger vekt på, og hvordan vi best kan forberede studenter på en virkelighet som er i rask endring. Jeg ser på KI som en mulighet til å gjøre økonomifaget enda mer relevant, anvendbart og fremtidsrettet, men jeg er også ydmyk for hvor mye vi ennå ikke vet om hvordan KI vil påvirke arbeidslivet og samfunnet fremover. Derfor er et av de viktigste budskapene i denne boken at KI ikke er noe vi kan velge å forholde oss til eller ikke. Det er noe vi må lære å samarbeide med.

Denne boken har i sin reviderte utgave fått en ny tittel: Hva gjør en bedrift. «Er» ble byttet ut med «gjør» for å understreke at bedriftsøkonomi ikke bare handler om å definere hva en bedrift er i teoretisk forstand, men om å forstå hva en bedrift faktisk gjør – hvordan den skaper verdi, tar beslutninger, organiserer ressurser og handler i møte med kunder, markeder og konkurrenter. Perspektivet er dermed flyttet fra en statisk beskrivelse til en dynamisk prosess. Bedrifter er ikke bare strukturer, de er aktører. Det hele handler i stor grad om hvordan mennesker i bedriften agerer, samarbeider og skaper økonomiske verdier over tid.

Til slutt retter jeg en spesielt stor takk til min nærmeste fagkollega og samtalepartner, Terje Berg, til John Christian Langli for å ha åpnet øynene mine for finansregnskapets relevans, og til Jan Blichfeldt, merkevareekspert, for innsiktsfulle samtaler om strategi og merkevarebygging, samt for mange gode diskusjoner der vår felles interesse for Peter Druckers idéer ofte har vært et naturlig bakteppe. I arbeidet med denne reviderte utgaven har jeg også hatt stor glede av å sparre med kunstig intelligens. Den har vist seg å være en nyttig og ofte intelligent samtalepartner i utformingen av både språk, struktur og faglige vinklinger. Og sist, men slett ikke minst: en varm takk til min ektefelle, Elin, for å stille presise og utfordrende spørsmål, ofte fra et helt annet perspektiv enn økonomens. Det har ikke alltid vært komfortabelt, men det har uten tvil vært klokt. Å rådføre seg med noen som ser verden litt annerledes, burde være obligatorisk i alle større skriveprosjekter.

KAPITTEL 1 Nøkkelen til motivasjon, flyt og fremtidens kompetanser

Siden du mest sannsynlig nettopp har begynt på et høyere studium, er spenningen trolig stor. Noen har nok bestemt seg, men det er ikke gitt at du er 100 prosent sikker på at du har foretatt et riktig valg av studium – et som er riktig for deg.

Grunn til å stå opp om morgenen – ikigai

Reflekter derfor litt rundt disse spørsmålene:

Passer dette egentlig for meg?

Hva er det jeg vil med livet mitt?

Er dette noe jeg tror jeg kommer til å brenne for?

Til det finnes det en aldeles utmerket tankemodell.

På øya Okinawa i Japan lever det flest hundreåringer i verden, og de lever et aktivt og godt liv. Mange har forsket på hvordan det kan ha seg slik, og noen har vært inne på om dette kan ha sammenheng med at de har ikigai, som kan oversettes med «meningen med livet» eller «grunn til å stå opp om morgenen». Det er skrevet mye om ikigai, og overført til valgene du står overfor i en begynnende studenttilværelse, kan vi prøve å få frem det viktigste i figuren nedenfor.

Figur 1.1 Ikigai

Målet med dette venndiagrammet vil være å maksimere størrelsen på feltet i sentrum av figuren. I løpet av studiet vil du kanskje begynne å få en følelse med om du for eksempel liker og mestrer markedsføring bedre enn regnskap, kanskje foretrekker du finans foran organisasjonspsykologi, eller muligens er du i gang med et annet studium og får øynene opp for hvor interessant bedriftsøkonomi er. Mange vil dessuten sette bedriftens samfunnsansvar og bærekraft høyt på agendaen og tillegge sirkelen «hva verden trenger» relativt høy vekting. Til sjuende og sist er nesten alle opptatt av en godt betalt jobb som kan gi en trygg økonomi.

Den legendariske investoren Warren Buffett har gitt et viktig råd¹ som bygger videre på dette. Ifølge ham bør du bruke livet ditt på å gjøre det du elsker, og omgi deg med mennesker du trives sammen med. Buffett understreker at når du finner noe du virkelig brenner for, som gir deg en sterk følelse av mening, vil arbeidet både føles lettere og bli mer givende. Dette handler ikke bare om å velge en karriere, men om å bygge et liv som er forankret i dine egne verdier, dine styrker og det som gir deg ekte glede. Når du jobber med noe du elsker, vil motivasjonen komme mer naturlig, og du vil ha større evne til å møte utfordringer med optimisme og løsningsfokus. Dette er i bunn og grunn helt i tråd med ikigai-tanken – å finne din grunn til å stå opp om morgenen, hver eneste dag.

I jakten på Ikigai, det som gir livet mening, glede og retning, blir valgene vi tar om tid, innsats og ressurser, avgjørende. Økonomifaget tilbyr et presist språk for å forstå slike valg, og et av de mest sentrale begrepene i faget er alternativkostnad: verdien av det nest beste alternativet vi gir avkall på. Når vi investerer tid og energi i én aktivitet, velger vi samtidig bort noe annet, ofte uten å reflektere over hva det egentlig koster. Som den amerikanske filosofen og naturtenkeren Henry David Thoreau sa: «The price of anything is the amount of life you exchange for it.»²

Hvilke generelle kompetanser du trenger – de 5 K-ene

Det er mye mer enn boklig lærdom du kommer til å tilegne deg på veien til å bli en god bedriftsøkonom. Det har det alltid vært, men kanskje gjelder det mer nå enn noen gang før. Samfunnet du utdanner deg for, forandrer seg med en fart som ville vært nesten utenkelig for én generasjon siden. Teknologiske gjennombrudd, klimakrise, nye former for arbeid, globalisering og økende ulikhet. Alt dette påvirker både hva vi lærer, og hvordan vi bruker det vi har lært. Du kommer ikke bare til å trenge kunnskap om modeller, regnskap og strategiske rammeverk. Du kommer til å trenge deg selv, og evnen til å bruke kunnskapen klokt, kreativt og kritisk. Du trenger det jeg kaller de 5 K-ene: fem grunnleggende ferdigheter som strekker seg langt utover pensum. Dette er kompetanser som varer når teoriene endres, og som gjør deg i stand til å stille de viktige spørsmålene, ikke bare pugge de riktige svarene. Evnen til å tenke kritisk er grunnmuren i all god bedriftsøkonomi. Det handler ikke om å være skeptisk for enhver pris, men om å være nysgjerrig på hva som ligger bak tallene, bak beslutningene, bak virkelighetsforståelsen.

Figur 1.2 De 5 K-ene

Kritisk tenkning innebærer å utfordre forutsetninger, se mønstre og oppdage det som mangler. Du må våge å spørre: Hva er det vi ikke ser her? Hvem tjener på dette utfallet? Hva slags informasjon mangler? Tall og modeller kan være nyttige, men de er aldri hele sannheten. De er forenklinger av en kompleks virkelighet. Å tenke kritisk betyr å forstå hva tallene viser, og kanskje viktigere hva de skjuler. Denne ferdigheten er ikke bare et akademisk ideal, den er helt nødvendig i praksis. For uten kritisk tenkning er det lett å gå på autopilot, ta beslutninger basert på vane eller stole blindt på «best practice». En bedriftsøkonom uten kritisk sans er som en pilot uten radar.

Der kritisk tenkning hjelper deg med å se det som ikke stemmer, hjelper kreativitet deg med å se det som ennå ikke finnes. Kreativitet er evnen til å tenke nytt, stille andre spørsmål, kombinere ideer og finne løsninger som ikke er åpenbare. I en bedriftsøkonomisk kontekst handler det om å utvikle forretningsmodeller, forstå markeder, designe insentiver, forbedre prosesser og reagere raskt på endring. Når gamle svar ikke lenger fungerer, trenger vi nye spørsmål, og det er her kreativiteten kommer inn. Kreativitet er ikke bare for designere eller innovatører. Den er like viktig i økonomiavdelingen, i styrerommet og på produksjonsgulvet. For å kunne skape verdi i en verden preget av usikkerhet og kompleksitet må vi dyrke evnen til å tenke annerledes, og våge å prøve.

Å ha gode ideer og analyser er én ting. Å formidle dem på en måte som faktisk når frem og skaper mening, er noe helt annet. Kommunikasjon er limet som binder kunnskap sammen med handling. Som bedriftsøkonom må du kunne skrive klart, presentere overbevisende, lytte aktivt og tilpasse budskapet ditt til ulike målgrupper. Du skal kunne snakke med økonomer, teknikere, ledere og kunder og evne å oversette komplekse sammenhenger til forståelige valg. Kommunikasjon er mer enn teknikk – det handler også om tilstedeværelse, innlevelse og evne til å bygge tillit. For uten god kommunikasjon blir selv den beste innsikt liggende ubrukt.

I en kompleks og sammenkoblet verden er koordinering en avgjørende ferdighet. Det handler om evnen til å få mennesker, ressurser, prosesser og informasjon til å samspille mot felles mål. Mange bruker ordet samarbeid (Collaboration) for å beskrive dette, og det er dekkende i mange sammenhenger. Men koordinering handler ikke bare om å samarbeide godt. Det handler også om å lede, fordele ansvar, skape oversikt og navigere mellom ulike perspektiver og interesser. Koordinering er en ferdighet som krever både systemforståelse og sosial intelligens. Og den er helt avgjørende når man skal få ting til å skje i praksis, ikke bare i teorien.

Ingen beslutning tas i et kulturelt vakuum. Hver bedrift har sine normer, verdier, symboler og ritualer, som ofte er usynlige for dem som lever midt i dem. Å forstå bedriftskultur er avgjørende for å kunne tolke atferd, vurdere risiko og navigere klokt. Men kultur handler også om mer enn det interne. Det handler om hvordan ulike organisasjoner tenker, hvordan ulike bransjer prioriterer, og hvordan ulike land forstår forretning, makt og ansvar. En beslutning som virker logisk i én kontekst, kan virke provoserende eller uforståelig i en annen. Kulturforståelse er derfor både strategisk og menneskelig. Den gir deg evnen til å se verden gjennom andres briller, stille mer åpne spørsmål og unngå kostbare misforståelser. I et internasjonalt næringsliv og i et stadig mer mangfoldig arbeidsliv er kulturforståelse ikke lenger et tillegg. Det er en kjernekompetanse.

Disse fem K-ene er ikke en erstatning for faglig kunnskap. De er det som gir kunnskapen kraft og retning. Du trenger begge deler. For det er ofte spørsmålene, ikke svarene, som former fremtiden. Etter å ha sett nærmere på de fem K-ene kan vi oppsummere hvilke kunnskaper, ferdigheter og personlige egenskaper en økonom bør ha for å løse sentrale arbeidsoppgaver. Dette er illustrert i figur 1.3.

Figur 1.3 Ideelle kunnskaper, ferdigheter og holdninger for en økonom³

I sin bestselgende bok, 21 tanker for det 21. århundre, skriver professor Yuval Harari:⁴

Hva bør vi egentlig undervise i? Mange pedagogiske eksperter hevder at skolene bør gå over til å undervise i «de fire C-ene»: kritisk tenkning (critical thinking), kommunikasjon (communication), samarbeid (collaboration) og kreativitet (creativity). Generelt bør skolene tone ned tekniske ferdigheter og legge vekt på universalferdigheter som gjør elevene i stand til å håndtere livet på en god måte. Det viktigste av alt vil bli evnen til å håndtere endringer, lære nye ting og bevare den mentale balansen i uvante situasjoner. For å holde tritt med verden i 2050 må du ikke bare kunne komme på nye ideer og oppfinne nye produkter – fremfor alt vil du måtte finne opp deg selv på nytt om og om igjen.

For å understreke professor Hararis poeng følger et sitat fra Adam Grant, professor i organisasjonspsykologi ved Wharton Business School:

Ironien med «myke ferdigheter» er at de ofte er de vanskeligste å mestre. Ledelse, kommunikasjon, samarbeid, kreativitet og tilpasningsevne er kanskje ikke teknisk, men de blir stadig viktigere. Atferdsmessige, sosiale og emosjonelle ferdigheter er det som gjør mennesker uunnværlige.⁵

Ta eget ansvar for å holde deg i flytsonen

Sosialpsykologen Mihaly Csikszentmihalyi har utviklet teorien som studerer og beskriver fenomenet flow (flytsonen).⁶ Det er betegnelsen på en tilstand der en person er fordypet i en aktivitet. Den kjennetegnes av at man er fullstendig involvert, fokusert og konsentrert. Det er en sammenhengende flyt fra ett øyeblikk til neste, der handling følger handling. Du opplever en slags tidløshet, fordi du er fullstendig til stede i øyeblikket.

Tilstanden kommer når du finner en balanse mellom dine utfordringer og ferdigheter. Dette kan gi deg en indre motivasjon og en god opplevelse av å lykkes med det du jobber med.

Figur 1.4 Flytsonen

Mannen med etternavnet det kan være tøft å uttale riktig, påpekte tre forhold som må være tilfredsstilt hvis du ønsker å komme inn i en tilstand av flyt:⁷

Mål: Det å ha en klar målsetting med oppgaven gir både motivasjon og struktur til den oppgaven du er i gang med å løse. Det kan for eksempel være et Excel-regneark eller en ny PowerPoint-presentasjon. Det hjelper å ha en klar målsetting for hva du arbeider mot eller ønsker å oppnå.

Balanse: Det må være god balanse mellom vurdering av egen kompetanse og vanskelighetsgraden på den aktuelle oppgaven. Hvis en av disse veier tyngre enn den andre, vil du kunne slite med å komme inn i flytsonen. Måter å løse det på kan være å øke eget ferdighets- og kompetansenivå, eller å først løse oppgaver som er mindre krevende.

Tilbakemeldinger: Du må kunne få tydelige og umiddelbare tilbakemeldinger, slik at du løpende kan gjøre endringer og tilpasninger. Dette kan være tilbakemeldinger fra andre mennesker, eller bevisstheten om at du gjør fremgang med oppgaven.

Det er ikke urimelig å forvente oppfølging og tilbakemeldinger fra for eksempel foreleseren eller øvingslæreren. Men da må du ta ansvar selv og spørre! Still spørsmål i auditoriet (eller på chatten, hvis det for eksempel skulle være en digitalforelesning), send en e-post, ring, ganske enkelt oppsøk medstudenter som du kan samarbeide med for å komme frem til bedre løsninger.

En kommentar til nytten av matematikk i bedriftsøkonomi

Det er lett å tro at bedriftsøkonomi først og fremst handler om tall, regnestykker og avansert matematikk. Men i virkeligheten handler faget like mye om å forstå menneskelig atferd, prioriteringer og beslutningsprosesser. Matematikk er et viktig verktøy, men det er innsikten i hvordan mennesker og bedrifter faktisk handler, som danner kjernen i faget. Når det er sagt, finnes det enkelte matematiske konsepter som er spesielt nyttige å forstå. Ett av de viktigste er rentesrente-effekten. Dette handler om at verdier som vokser over tid – som investeringer eller renter på et lån – ikke vokser jevnt, men i stadig økende tempo. Dette kalles tiltagende vekst (da må du skjønne eksponentialregning og den annenderiverte) og er tett knyttet til prinsippet om tidsverdien av penger. Tidsverdien av penger betyr at penger i dag er mer verdt enn penger i fremtiden. Å forstå at tid er penger, er helt sentralt i bedriftsøkonomi, fordi det forklarer hvorfor tid og vekst er så viktige i økonomiske beslutninger. Mange studenter opplever at matematikkfagene i løpet av det første studieåret kan virke krevende og til tider overveldende. Noen mister motivasjonen og vurderer å bytte studieretning fordi de tror kravene til matematisk presisjon er for høye. Dette er synd, for i realiteten trenger du ikke å mestre avansert matematikk for å lykkes i bedriftsøkonomi. Dersom du gjør en god innsats på noen få, enkle områder – slik som å sette opp grunnleggende ligninger, beherske prosentregning, ha kontroll på brøkregning, forstå store tall og kunne tolke enkle grafer – vil du mestre mye av den bedriftsøkonomiske logikken faget krever. God tallforståelse er avgjørende for å tolke statistikk, regnskap og nøkkeltall riktig. For eksempel er det viktig å være klar over den store forskjellen mellom en million og en milliard. Det høres kanskje selvfølgelig ut, men mange økonomiske feil skyldes faktisk at man undervurderer slike størrelsesforskjeller. Det er også viktig å kunne enkel prosentregning, for eksempel ved beregning av merverdiavgift eller når man skal regne ut og tolke finansielle nøkkeltall. Her er det lett å gjøre enkle regnefeil som kan gi store konsekvenser. Dette er ikke vanskelig matematikk, men det krever nøyaktighet. Et annet sentralt prinsipp i bedriftsøkonomi er alternativkostnaden (jf. kap. 4). Dette handler om at når du velger å bruke tid, penger eller ressurser på én ting, gir du samtidig opp muligheten til å bruke dem på noe annet. Dette gjelder også når du studerer: Hvis du bruker uforholdsmessig mye tid på å perfeksjonere matematiske ferdigheter, risikerer du å miste verdifull tid som kunne vært brukt på å forstå de økonomiske sammenhengene og helheten i faget. Den kostnaden bør du være bevisst. Det er viktig å lære det nødvendige, men det er også viktig å prioritere det som gir mest verdi for din læring. I bedriftsøkonomi er det langt viktigere å forstå hvordan økonomiske mekanismer henger sammen, enn å være perfekt i tekniske utregninger. Dette gjelder for eksempel når matematikkfaget jobber med temaer som derivasjon. Det er nyttig å kjenne til derivasjonsregler, men i bedriftsøkonomi er det viktigste å forstå hva den deriverte faktisk forteller oss om utviklingen. Kan vi tolke om inntektene i en bedrift vokser saktere, vokser jevnt, eller vokser stadig raskere? Er vi i en fase med avtagende vekst, lineær vekst eller tiltagende vekst? Dette er spørsmål som er mye viktigere å kunne svare på enn å kunne alle regnereglene i detalj. De tekniske beregningene kan man slå opp eller få hjelp til, men selve forståelsen av vekstmønstre er avgjørende for å kunne trekke gode økonomiske konklusjoner. Dersom du ønsker å ta en mastergrad innenfor spesialiseringer som finans eller samfunnsøkonomi, vil det riktignok være nødvendig med en mer solid matematisk verktøykasse. På disse nivåene stilles det høyere krav til både matematisk forståelse og statistisk metodebruk. Her vil en dypere beherskelse av matematikk være nødvendig for å kunne analysere komplekse økonomiske sammenhenger i detalj. Det viktigste for deg som studerer bedriftsøkonomi, er derfor å bli trygg på grunnleggende regning, ha god tallforståelse, forstå tidsverdien av penger, være bevisst på prinsipper som alternativkostnad og ha innsikt i hvordan ulike vekstformer påvirker økonomiske beslutninger. Hvis du mestrer dette, vil du komme langt, både i studiet og i praktisk arbeidsliv. Det er ikke perfeksjon i matematikk som er nøkkelen til å lykkes i bedriftsøkonomi, men evnen til å bruke enkle matematiske verktøy for å forstå den økonomiske virkeligheten.

Effektiv studieteknikk

Det er skrevet utallige bøker om studieteknikk, men vi lærer alle på forskjellige måter. Noen lærer best ved å lytte, andre ved å lese og atter andre visuelt gjennom bilder. Finn frem til hva som er mest effektivt for deg – finn din egen læringsstil. Her følger uansett noen gode tips fra Bachelorboka: Slik lykkes du som student:⁸

Presskriving: Skriv i løpet av fem minutter ned alt du vet og kommer på om et tema. Dette gjør det lettere å finne måter å komme i gang med oppgaven på, enten det er hjemmeeksamen eller et sammendrag fra en bok. Slik husker du stoffet bedre, samtidig som du blir bevisst på hva du faktisk kan. Ofte oppdager du at det er mer enn hva du tror.

Forstå din egen studierytme: Finn ut når på døgnet du jobber best, og om du er en person som fungerer best med stillhet eller med litt liv rundt deg. Det er bedre med to timers effektiv jobbing i gode omgivelser enn fire timer i et miljø hvor du blir sløv eller umotivert.

Start å arbeide med teksten tidlig: Start på skriveprosessen så tidlig som mulig, og bearbeid heller teksten underveis. Da ser du kjappere hva du kan, og hva du mangler, og kan på den måten lese mer fokusert for å fylle inn kunnskapshullene.

Lag en fremdriftsplan: Legg inn store og små oppgaver ut fra de kravene som stilles (f.eks. lesing av pensum eller innlevering av oppgaver). Om du har en god plan, slipper du å få altfor mye, eller for lite, å gjøre i perioder. Legg gjerne en plan med utgangspunkt i eksamensdatoen. Det føles godt å krysse av ulike oppgaver på veien og komme videre hele tiden.

Formuler med egne ord: Det er viktig å formulere det man leser, med egne ord og med et språk du selv bruker. Skriving og formulering av egenprodusert tekst er viktig for å få de aktuelle nervetrådene i hjernen til å koble ting sammen og dermed huske stoffet bedre.

Bli kjent med teksten: Hvis du venner deg til å jobbe med tekst over tid, trener du opp evnen til å formulere, bearbeide og strukturere fagtekster.

Ikke skriv deg tom: I stedet for å tyne deg tom for å bli ferdig med en tekst er det ofte lurt å stoppe mens du fremdeles har litt å gå på. Om du har litt igjen på et avsnitt eller en tankerekke, er det lettere å begynne der du slapp dagen etter, i stedet for å begynne på en helt ny oppgave.

Ikke vær redd for det du ikke kan: Mange tror de kan for lite. De oppdager hvor mye kunnskap andre har, og får overdreven respekt for det. Hvis du forsøker å få oversikt over all kunnskap som finnes, blir du frustrert. Konsentrer deg heller om det du kan, og hvordan du kan bruke det.

Søk smart på nettet: Er det ord eller begreper du enten ikke forstår eller er usikker på? Bruk nettet for raskt å få alternativer, eksempler og mer forståelige forklaringer på ord og termer som kan virke uklare, men vær kildekritisk!

Ta deg fri! Sørg for «FUDS» – fritid uten dårlig samvittighet. Det er viktig å ha rikelig med FUDS for å holde motivasjonen oppe gjennom tre eller fem år med studier. Slik kan du ta deg fri med god samvittighet, også i eksamensinnspurten.

Fremveksten av kunstig intelligens (KI) i studieverktøy og digitale læringsressurser gjør det naturlig å legge til et nytt tips for effektiv studieteknikk. KI har blitt et tilgjengelig og kraftig hjelpemiddel for studenter, og brukt riktig kan det gjøre læringen både mer effektiv og mer engasjerende. Du kan bruke KI til å forklare vanskelige begreper, generere eksempler, lage sammendrag eller hjelpe deg med å strukturere en oppgave. Det kan også gi deg alternative vinklinger og forslag når du står fast. Men det er viktig å bruke KI som et støtteverktøy, ikke som en erstatning for egen refleksjon og kritisk tenkning. Du må alltid vurdere innholdet selv, kontrollere fakta og sikre at det faglige grunnlaget er riktig. KI kan bidra til å effektivisere arbeidet ditt, men forståelsen må du bygge selv. Bruk KI for å lære bedre – ikke for å unngå å lære.

Til slutt, kanskje det viktigste spørsmålet du kan stille: «Det der skjønte jeg ikke, kan du vennligst forklare én gang til?»

1  https://www.youtube.com/watch?v=06pxx8rWMPw

2  Thoreau 1854.

3  Figuren er utviklet i samarbeid med Terje Berg, NTNU.

4  Harari 2018, s. 262.

5  https://twitter.com/AdamMGrant (13/08/21). Egen oversettelse.

6  Sveen 2020. Figur: Csikszentmihalyi, 1990.

7  Fjellstad & Lillebo 2018.

8  Asbjørnsen & Maasø 2015 (unntatt pkt. 11 på listen).