MARIA ABRAHAMSEN

BOOTCAMP
FOR PSYKEN

8 UKER TIL RO, STYRKE OG
TILFREDSHET

Forord

En helhetlig tilnærming

God psykisk helse kommer ikke bare av åpenhet, og en god fysisk helse kommer ikke bare av å trene og spise sunt. Alt du gjør for å holde deg i fysisk form, bidrar faktisk også til å beskytte din psykiske helse. Samtidig som alt du gjør for å stresse ned eller ta vare på relasjonene dine, er med på å beskytte kroppen din mot fysisk sykdom.

Nøyaktig hva vi trenger å gjøre mer eller mindre av, hva som må justeres og hva som må introduseres eller kuttes ut, varierer fra menneske til menneske. Det kan dreie seg om å bevege seg mer, være mer sammen med venner, jobbe mindre, finne en ny interesse, sove mer eller legge om kostholdet. Men balanse, fleksibilitet og tålmodighet er essensielt, uavhengig av hvilket område av livet man trenger å ta mer vare på. For helse tar tid.

Men det kan være vanskelig å navigere i jungelen av helseråd. Det dukker stadig opp nye trender og forskning som forteller oss at det ene er bedre enn det andre. Jeg har selv prøvd mange rare mirakelkurer som nærmest har lovet meg lykke og et nytt liv, men som jeg fort ble flau over at jeg hadde trodd så sterkt på. Og flere enn meg har nok testet en illeluktende grønn smoothie, kjøpt et dyrt og upraktisk treningsapparat eller prøvd å manifestere oss til evig lykke. Etter hvert som jeg har blitt eldre, har lengselen etter et sunt og balansert liv vokst seg stadig sterkere. Jeg har undersøkt og lest og lett etter forskningsbaserte råd som kan hjelpe meg til en balansert og helsefremmende måte å leve på, som varer. Og jeg har innsett at min tilnærming til et friskt og godt liv handler om at kroppen og psyken må sees på som en helhet i samspill med omgivelsene.

Min tilnærming til et friskt og godt liv handler om at kroppen og psyken må sees på som en helhet i samspill med omgivelsene.

I denne boka vil jeg dele rådene med deg, og sammen skal vi få oversikt over hva som kan være til nytte. Helse dreier seg jo ikke bare om fravær av sykdom, men like mye om forebygging og ivaretakelse av velvære og tilfredshet i det daglige. Og da er det viktig å ha i bakhodet at kropp og psyke har utviklet seg gjennom tusenvis av år med evolusjon, og i samspill med omgivelsene. Vi mennesker er ganske genialt designet for å overleve farer og trusler, og for å reprodusere oss. Vår arts historie er preget av en hard kamp for tilværelsen, med tøffe fysiske tak og mange trusler i omgivelsene. Om vi reiser et par tusen år tilbake i tid, var vi omgitt av flere farlige rovdyr og fiender, dødelige sykdommer, sultkatastrofer og utfordringer med å beskytte oss mot både kulde, tørke og ekstremvær. Men på kort tid, sett i sammenheng med hele vår arts historie, så har det skjedd ganske mye med hvordan vi lever livene våre. Vi er mye mindre utsatt for farer og trusler, vi er mindre fysisk aktive, mindre sammen i flokk, og vi har mye større tilgang på mat. Den raske industrielle og digitale revolusjonen har altså hatt en sterk innflytelse på oss, som på mange måter har vært uheldig for helsa vår.

Det sies at det beste tidspunktet å plante et nytt epletre på, er for ti år siden. Skal man høste frukter av nye vaner og en ny livsstil, må man ha et langtidsperspektiv. Men du har tatt første skritt allerede, ved å sette deg ned med denne boka.

Denne boka dreier seg om progresjon og vekst gjennom å kunne nyttiggjøre seg kunnskap, uten at man skal ha perfeksjon som mål. Ingen mestrer alle områder av livet samtidig. Jeg håper du vil finne glede i å oppleve fremgang på de områdene du ønsker å vie mer tid til.

Raw Mind-tankegang

Jeg bruker ofte begrepet Raw Mind når jeg snakker om psykisk helse. Det har ingenting med raw food å gjøre, annet enn nettopp dette å gå tilbake til utgangspunktet og skrelle bort alt overflødig. Kan man si at man vil ha et mer «ubearbeidet» liv? Jeg har i alle fall tro på en livsstil med så få kunstige «tilsetningsstoffer» som mulig. Hvordan fungerte hjernen vår før vi fikk telefonen som en forlengelse av armen, for eksempel? Eller før vi fikk tilgang på industribehandlet mat, eller før vi begynte å sitte stille mange timer hver dag, samtidig som vi begynte å stresse? Min metode handler om å ta vare på seg selv og kroppen, ved å forsøke å forstå hvordan den er skrudd sammen på en måte som ikke nødvendigvis passer helt med tiden vi lever i. Hvis vi ikke selv gjennom kunnskap velger å ta aktive og helsefremmende grep, da – og de grepene setter vi straks i gang med!

8 uker for økt velvære og motstandsdyktighet

De neste åtte ukene skal vi ta for oss et nytt tema hver uke. Alle er viktige for å beskytte din psykiske og fysiske helse, og for å forebygge uhelse. Vi skal øke bevisstheten vår om vår egen levemåte, og vie mer oppmerksomhet til de områdene av livet som vi trenger å ta bedre vare på.

For å skape endring i eget liv, må vi både gå inn for å legge fra oss gamle vaner og tankemønstre, og innføre nye, helsefremmende vaner som etter hvert blir automatisert, slik som å pusse tennene. Den nye livsstilen skal bli en naturlig del av livet, noe du ikke tenker så mye over. Endringene er heller ikke noe du skal gjøre for å være «flink». For det er vel ingen som forteller deg hvor flink du er når du pusser tennene? Det gjør du vel fordi du vet det er lurt, og fordi det føles godt etterpå? Et slikt forhold kan vi oppnå ved å øve oss på å danne konstruktive vaner, helt til de blir vaner du ikke lenger tenker over. De bare er der, som en trygg grunnmur som gir deg større kapasitet og et bedre liv.

Det første steget mot endring er å erkjenne at vi trenger mer kunnskap. Hver uke vil derfor starte med en innføring i ukas tematikk, før vi går videre til konkrete tips og øvelser, slik at du kan komme i gang.

I den første uka skal vi forberede oss på endringen vi skal invitere inn i livet vårt, og kartlegge både egen motivasjon og potensielle fallgruver.

Uke 2 handler om tankene og følelsene våre. Hvilken funksjon har egentlig følelsene, og hva er emosjonell modenhet? Hva er tanker egentlig – og kan vi styre dem? I uke 3 går vi inn på temaet sjelsliv og meningen med tilværelsen. Dette er et stort og spennende tema, hvor vi ser på menneskers søken etter å kjenne på en nytteverdi eller en mening med sin egen eksistens. I tillegg tar vi for oss ulike forsvarsmekanismer vi er utstyrt med, og hvilke av dem som er sunnere for oss enn andre. Vi går også inn på temaer som takknemlighet, flytsone og mindfulness.

I uke 4 skal vi fokusere på bevegelse. Her lærer vi om hvordan kroppen og hjernen vår er skapt til å være i bevegelse, og hvordan inaktivitet ikke bare påvirker vår fysiske, men også vår psykiske helse. Vi ser på hvordan både kondisjonstrening, styrketrening og yoga har ulike positive effekter på psyke og velvære. Uke 5 handler om ernæring, et ganske usondert terreng innenfor psykologien. I dette kapittelet lærer vi om hvordan det vi spiser påvirker psyken vår, og hvordan tarmen og hjernen kommuniserer med hverandre.

I uke 6 skal vi lære mer om søvn, ro og hvile. Her får du en innføring i søvnens betydning for både fysisk og psykisk helse, i tillegg til kunnskap om de ulike søvnstadiene, og om hvile i våken tilstand. Uke 7 handler om tilhørighet. Denne uka skal vi se nærmere på relasjonene våre, som er en svært viktig faktor for helsa. For hvorfor trenger vi egentlig andre enn oss selv? Vi skal reflektere rundt relasjonelle utfordringer, tilknytningsstil, åpenhet og grenser.

Den siste uka vår sammen, uke 8, handler om vekst og vedlikehold. Her går vi litt tilbake til start, og ser på hvorfor endring er vanskelig, hvordan man kan gå fra kunnskap til handling, og hva vi kan gjøre for å vedlikeholde de nye vanene.

NB: Dersom du strever med perfeksjonisme, tvangstanker, tvangshandlinger, rigiditet eller har et anstrengt forhold til mat, trening eller andre aspekter ved livsstilen din, så vil jeg anbefale at du snakker med helsepersonell for å få hjelp med dette. Å legge om livsstilen kan være belastende for psyken, og det kan gjøre at man blir overfokusert på livsstilen sin. Det er ikke et mål. Målet er som sagt å skape varig endring langsomt, med en fornuftig fleksibilitet, uten høy grad av frykt for å avvike fra sine nye vaner. Det skal derfor gjøres med forsiktighet og med veiledning dersom man er i risiko for å utvikle en spiseforstyrrelse eller tvangstanker.

«People do not decide their futures, they decide their habits and their habits decide their futures.»

F.M. Alexander

Uke 1

Forberedelse

«For noen kan det være frykten for forandring som er det største hinderet.»